312 
Det andra sättet ä r , att blomstren äro samman¬ 
satte med hvarandra. Således finner man en ra- 
cenrus spiciferus hos gräsen, hos Tournefortia 
kc. (panicula Auctor.), en corymbus calalhife - 
rus hos Corymbiferce, som déraf fätt sitt nanm 
(corymbus Auctor.), en ambeUa calcitliifera hos 
Oenantlie, en corymbus spiciferus hos Sedum, 
hos Pahnerne, en umbella racemifera hos Sam- 
bucus (cyma Linn.). Terminologien behöfver i 
detta afseende en fullständig reform, och, som det 
synes oss, på ofvanstående grunder. 
92. 
Bloumionies iitsprickiiiiigsordiimg. 
Man har nyligen — Roeper, Recandolue — 
framkommit med den läran, att det gifves 2 be¬ 
stämda olikheter i blommornes utsprickriingsord- 
ning, den uppåt- eller inutgäende (fiorescentia 
adscendens; inflorescentia centripeta Roep.), och 
den nedåt - eller utåtgående (fiorescentia descen- 
dens; inflorescentia centrifuga Roep.), och att 
denna lag är olika för blommor, och för blom¬ 
ster. En sådan motsättning, livilken aldrig ex¬ 
isterar ursprungligen i den organiska naturen, 
hufvud, och hvarje så kallad blomma för ett enkelt 
blomhufvud, livaruti alla blommorne utom den cen¬ 
trala felslagit. C o ni p os. p. 57t>. Detta nekas af 
Cassiivi , och har föranledt till en tvist emellan A- 
c hil le Richard och Cassini rörande byg-gnaden af 
E ch i n o p s, och omfattningen af E ch i n o p s i d o c r- 
u e s familj. 
