318 
i 
livad inre byggnaden af blomstjelk och b! 
skärm angår, skiljer den sig icke väsendtligen 
grenaniej och bladens. *) 
om- 
från 
1 ) 4 . 
\ K , . 
Blomman. 
Man har med blomman (flos) förstått en sam¬ 
ling af de vextens smådelar, hvilka befrödas och 
befröda, af ståndare och frukt, således en samling* 
af motsatta heterogena organer. Ty att de hos 
men midt emot blomskärmen, (flores oppositifolii), 
t. c. hos vinrankan , flera umhellater, cruciferer m. fl. 
Men detta har hlifvit rätt väl förklaradt af A. S. Ifi- 
eaire och Decandolle, dymedelst att blomstret är 
egentligen stammen, som förkrympts, då dereinot 
livad man anser för fortsättning af stammen icke är 
annat än knoppen , som i stället utvecklar sig. Vid si¬ 
dan sitta de (flores extra-axillarcs) hos några Sola- 
naee®. Hos cn del C a p p a r i s arter är hlomstjelken 
hopvext ett stycke uppåt med stammen (flores supra- 
axillares). Hos C ha il 1 e t ia , flera arter 11 ib i seus 
och The siu ra är den hopvext med bladstjelken 
(flores petiolares). Understundom sitta hlonimorne pa 
sjclfva nerfven af bladet, som är antingen enkelt, t. 
e. hos Polycardia, eller sammansatt, som hos 
Ph yllanthus (flores epiphylli), eller ock på cn 
gren, som tagit bladform, t. e. bos Xylop hylla, 
Morsa Northiana, Zostora, några Rusqusr 
arter in. fl. (flores spuric epiphylli). 
*) Lixu Anat. p. 169. Kieser Grund*, p. 183, 184. 
