som 
323 
blommor (flosculi) *) nemligen af så många, 
den har blomskärm, eller hvad man kallar blom¬ 
blad. Ofta vexa blombladen tillsammans til! en 
tub, men man iår ej deraf låta förvilla sig, oca 
tro blomman derföre vara enkel, eller ens- 
enklare än den 
som 
med 
man vanligen antager — 
skilda blomblad. 
Samma lagar således, oeli samma former, som 
gälla för blomstret, gälla äfven för blomman. 
|JBI omman äro af 2 liufvudklasser, den ena med 
blommorne i spiral, den andra med blommorne i 
krans. På samma sätt, äro äfven blommorne af 
2 slag, med småblommorne i spiral, och med 
småblommorne i krans. Till första slaget hörer 
itill största delen livad man kallar Hänge (amen- 
itum), och en del af de blomsamlingar man kal¬ 
llat ax (spica), (t. e. hos en del Ctjperacece), 
och hlomkolf (spadix) hos några Aroidcer. Men 
de llesta vexterne Jiafva småblommorne i krans, 
ocli det är endast dem, som senare författare 
kallat blommor, emedan de ansett spiralblom- 
■norne, ej för blommor, men för blomster (in- 
florescentise). 
Kransblommor (flores verticillati, verticillus flos- 
culorum) bestå af en eller två kransar blomblad, i 
livilkas vinklar ståndarne sitta fastade. Den ge¬ 
mensamma basis för den ena eller båda kransar- 
ne har män kallat blomfästet (receptaculum). 
) t örfattarnc taga for Småbi omm o v (flosculh nå"ot 
helt annat, n em ligen sjelfva blommorne hoj Synan- 
t h o r e c r n e. 
