345 
Men i bada senare fallen fa ofta ståndarne, t. e. 
hos f iola, och kronbladen en besynnerlig form, 
livilket förmått Listfe att icke anse de senare för 
kronblad, utan gifvit äfven dem namn af IVektari- 
er, t. e. blombladen hös Delphiniiim , Orchis, 
Nigella, Aquilegia } Linaria, m. m. fl. *) 
En glandei är vanligen ett hopdraget organ, 
då den sitter på receptaculum. Hos Jlesefla är 
den t. e. en förkrympt blomkrona, hos Perso - 
17 laterne är den en ståndare, hos Acer är den en 
Ipistill. 
Då åter felslagna organer icke förvandlas till 
Iglaitdler, tåga de ofta en annan form. Stån¬ 
darne förvandlas tili ovanliga organer hos Par- 
via ss i a, hos Commetina, hos Periploca, äfven- 
sbm blombladen hos Passiflora. 
Det tredje slaget af bidelar äro ovanliga krop¬ 
par på de vanliga organerne. Sådana äro t. é. 
fransen (cotona) hos Narcissus, ijällen på blom- 
’) Nar icke mer äti en glandei utvecklar sig, blir éj 
mer än ett blomblad oregelbundet, t. e> bos Lina¬ 
ria; mon om de öfriga äfven få glandler, bli äfven 
dc oregelbundna, och derigenom understundom hela 
blomman regelbunden , såsom LiMxé och flere obser¬ 
verat lios Linaria (Peloria), Ratzeburg hos An- 
trrhinum majus, Pedicularis Euphrasi- 
05 , Plectranthus fruticosus (Linnaca 182S. p. 
128); Decandolle hos Viola, Richard hos O r- 
tbis lati fo Ii a. Man har kallat en sådan öfvergång 
3- ] l regelbundenhet, genom sjelfva oregelbundenheten* 
symmctri, för P e 1 o r i a bildning. 
44 
