ma. Blombladen kunna vara a) hral/dc, (yalva- 
tae), da de röra hyaran,dra med kant mot kant; 
såsom bloiiiloderbladen lios Linden, ocli Teade- 
scantm, samt kronbladen hos Vinrankan, och Sy- 
luinlkerece; b) hantvikna (induplicativa) då kanten 
är inviken, såsom hos Clematis i nicell a; c) 
utvikna (reduplicativa) då kanten är utviken, så¬ 
som hos några umbellater; d) spiralvridna (con- 
torta) då blombladen ligga kring axlen vridna i 
spiral, t. e. kronbladen hos Lin, JMctlvaceer, 
Apocynece, Rubiacecé, O xalidece, Hypericum; 
e) höphrammade (corrugatae), såsom hos Vall¬ 
mo , Cistus, Punica; f) fjäll-lagda (imbricatoc) 
då de ligga, den ene öfver den andre, som fjäll , 
t. e. Rosa, Boragineer; g) omfattande (equi- 
tantia); t. e. Papilionaceerne, Labiaterne . 
Ståndarne liafva äfven sin särskilta hopvikning, 
som ännu ej är tillräckligen undersökt. 
Nästan alla blommor öppna sig eller spricka ut. 
Endast hi, t. e. Fikonets blomma, äro inneslutna. 
Utsprickningen af blomman har sin bestämda tid 
på året, och hos många äfven på dagen. Bet är 
märkvärdigt, att blonmiorne på samma stånd al¬ 
drig utspricka på en gång, men också alltid i en 
oafbruten ordning. 
Bet är ett bestämd t afstånd i tid emellan bla¬ 
dens utveckling och blommans. En annuell vext 
blommar ungefär en månad senare, om den sås 
en månad senare. Bienna vexter bli derigenom 
annuelia i varmare klimat, ocli tvärtom. Detta 
gör att i vanliga år blommorne liafva ungefär sin 
bestämda tid att utspricka. Man liar derefter 
upprättat Blomsterkalendrar, t. e. Linnc för Up- 
