357 
(columella), ehuru den j?r,iom sin utplatlumg kan 
förlora f-itt utseende deraf, t. e. hos Kosa. 
Kransfnikteriie' sitta i krans kring denna axel, 
som här af förfiittarne kallas fruktpetum (colu- 
mella), och som i grunden är samma organ som 
hos strofrukterne. Men denna pelarn far helt 
andra hopvexningar uti en kransfrukt, och man 
inbillar sig derföre att den är ett annat organ. 
Exempel pä öfvergäng emellan kransfrukter och 
ströfrukter lemna Ranunculaceer, och Rosaceer. 
Småfrukterne sitta strödde på Rubus, men i krans 
på Spircea. • 
Vanligast sitter frukten i centrum af en blom¬ 
ma, men understundom sitta blommorne och fruk- 
terne hvar för sig. Man har kallat de senare 
äfven blommor, men sagt, att i sådana fall blom¬ 
morne äro 2könade (diclines). De kunna finnas 
skilda antingen på samma stånd, då man kallat 
dylika vexter Monecister (sambyggare), t. e. 
Gran, eller på olika stånd, då man kallat dem 
Vieci&ter (tvåbyggare), t. e. Pil. Det är klart, 
att de i dessa fall kunna liksom blommorne an¬ 
taga en viss ställning, eller fördelning, eller ut¬ 
göra en fruktsamling a f en bestämd form , 
livilken likväl nästan alltid reducerar sig till ett 
ax, emedan fruktstjelkarne vanligtvis äro korta¬ 
re än blomstjelkarne. Ett sådaij^ ax har man 
gifvit olika namn, men icke nied dessa namn 
förfarit efter säkra grunder. *) TÄ. 
*) hnr kallat'fruktaxet bos Carcx for Spica, lik¬ 
som dess blomax, äfvenså fruktaxet och blomaxet 
amen tum hosSalix; men V|d andra tillfällen kallat 
t 
