3(10 
Pom era ris frukterne är en sådan helt oeli hållet 
tillsluten skifva. *) 
Fruktens natur kan ej fattaS, om man icke fö¬ 
reställer sig att livarje småfrukt är ett hopviket 
blad (lig. ;>3, d), i hvars vinkel fröna sitta på ett 
Jröfästc (sporophorum); t. e. på ärtplantan kan 
man föreställa sig baljan utgöra det hopvikna 
bladet; den ena suturen utgöra bladets medel- 
nerf; den andra fröfästet, som är hopvext med 
det hopvikna bladets båda kanter. Sådana frukt- 
blad (carpophylla) sitta vanligen ikring en gemen¬ 
sam jixel (fig. 53, a), med hvilken fröfästena 
(hg-53, b) äro hopvexta, och till hvilken bladen 
äro invikna med kanten (fig. 53, d). - 
Denna hopvexning och iuvikning har sina oli¬ 
ka gtader hos olika vexter. Hos en del äro alla 
fruktbladen eller småfrukterne alldeles åtskilda, t. e. 
hos JMgeJla, Acjiulegia, Sedam , A selepi as; hos 
andra äro de invikna och hopvexta, t. e. på 
Rhododendum. I förra fallet säger man att fruk¬ 
ten består af flera käpsler, livardera af ett rum; 
i senare af en enda kapsel med 5 rum, ehuru 
livar och en kan finna, att hvad man kallar kapsel 
i ena fallet, kallar man rum i det andra. En tre¬ 
dje grad är, då fruktbladen (valvulae) icke äro in- 
vikne, utan blott hopvexte med hvarandras kan¬ 
ter (fig. 54), t. e. hos Primula, Cérastium. I 
detta fall säger man äfven att kapslen är enrum- 
mig, ehuru det är lätt att finna att denna enrum- 
mighet hos Primula uppkommer på ett helt an- 
*) I)ec. org\ 2. p. 41. Richaki) kallar cn sådan frukt 
11 esperidium. 
