3«3 
ihop, kan man ej så lått hänföra till deras gtum - 
form af enkla carpeller. När en sådan kransfru 
är fri och ej köttig, kallas den kapsel (capsulaj. 
Den kan vara mangrummig, antingen genom ut¬ 
vikning af fruktbladen till coluniella, som forblit- 
ver i centrum, t. e. hos Antirriiinum, hg. 53; eller 
genom utbredningen af coluniella åt sidorne, så 
att fruktbladen ej behöfva invikas för att lasta sig 
dervid t e. hos Convolvulus. En sådan frukt är 
kål frukten (siliqua) *) 
eller alla Cruciferernes 
frukt. Den är enrummig, då fruktbladen ej äro 
invikne, utan endast hopvikne, kant mot kant, 
hvarvid älven 2 fall kunna äga rum, antingen då 
coluniella förblifver i centrum tri, lig. 51 och 54, 
Furfattarne hafva icke rätt vä» kunnat förklara natu¬ 
ren och uppkomsten af en silitjua. Dkc asboilb för¬ 
klarar den på det sätt, att skiljeväggen är duhbel , 
att den uppkommer deraf att häda fruktbladen invi¬ 
kas, och mötas i fruktens axel. Han stödjer denna 
förklaring på det faetum, alt en del silifiuaj hal¬ 
va en öppning i axlen , såsom ett bevis på en o- 
fullkoinlig förening. Mera. Cruciferes p. 22. 
Denna förklaring har stora svårigheter. Tänker man 
sig åter en af de siliquEe , som bestå af 2 välvulae na- 
riculares , f. e. Thlapi, så är den en sammansättning 
af 2 hopvexta follieuli eller legumina fastade vid sin 
columna. Utplattas nu denna columna jemte frukt¬ 
bladen, sä uppstår den vanliga formen af en 2rmnmig 
kapsel , med den skillnad att båda fröfästena åtfölja 
båda stiftsträngarne på hvardera sidan. Precist på 
samma sätt uppstår frukten hos Bignonia af Persona- 
tvrnes vanliga 2rummiga kapsel. 
