' ,r ,m . 1,0 , s Prmulacea, CaryophyUcc m n 
* V? : b0rt r ar ’ 0Ch 1 Stället »tiflsträogar- 
r-s . 1<lfastena hopvexa med fruktbladen iffis, 
55) såsom hos Viola, Beseda. När dem fri* 
farinV" a 7' ai saftl S> kallas den en saftkapsel 
(atrnus no/,), t. e. hos Solanum, Vitis. 
Den insänkta kransfruktan har äfven fått, eller 
,0r , ’ andra namn än den fria. När den är 
on lar man orätt kallat clen en kapsel, t. e. hos 
baxifraga. Desva vx har med rätta gifvit den 
<tt annat namn, diplotegium. När den är saftig 
me " %< a »de saft, liar man kallat den bär (bac- 
<' a J, t. e. vinbäret, men man bör då ej gifva vin- 
drufvan samma namn. När frukten är köttig, 
kallas den äpplefrukt (pomum), då fröna sit¬ 
ta i centrum, men gurkfrukt (pepo) då de sitta 
lastade på fruktens väggar. *) 
Strof rakt er ne erbjuda ej så många olikheter. 
Den hufvudsakliga ligger i de förändringar de vid 
mognandet undergå. Hos Balms blifva småfruk- 
terne saftiga, hos Fragaria endast columella, 
) \i hafva i denna framställning' visserligen bemödat 
oss att sluta oss till do antagne begreppen så vidt 
möjligt varit; men då vetenskapens termer blif- 
vit antagna under en tid då man ej fastade myc- 
len uppmärksamhet på deras fysiologiska sanning, så 
hafva vi nödgats nägot afvika derifrån. Flera andra 
liafva lörsökt, att uppgifva en annan terminologi för 
frukterne, såsom Desvaux i Journ. Bot. 1813, Ri- 
ciiaro , MiBBEt, Ernst Mkyer; men de hafva ut¬ 
gått ifrun olika grunder, och äfven ifrån grunder o- 
lika våra. 
