I 
,oll '" Ius - (dchiscentia septifraga R,cir.). Hos en 
< e kunna <le 2 forsla uppsprickniiigssällen på en 
a # a 1U,U ’ L e * P ä elt Legumen, hos Ccra- 
stuim. 
Denna uppsprickning kan dock ske mer eller 
nundre fullständigt, således sker den hos Cera - 
st mm, Dianthus, Saponarici blott i spetsen. 
Genom uppsprickningen afdelas pericarpium i 
flera särskilta stycken, hvilka man kallat väggar 
(valva?). Dessa valvae utgöras understundom af 
de särskilta fruktbladen, men understundom till 
li.iiften af ett, till hälften af ett annat fruktblad, 
eller tillhöra hälften det ena, till hälften det an¬ 
dra rummet, t. e. hos LiliiJIorer. *) 
I\;ir en sådan långs nedåtgående uppsprickning 
(dehiscentia valvaris), genom fastheten af suturer- 
na, <J kan äga rum, måste den ske på annat sätt. 
lim sådan ovanligare ehuru regelbunden uppsprick¬ 
ning skei i form al lock (dehiscentia transversa— 
lis, circumscissa) hos Aimgallis, Ifi/oscycmius, 
Lccythis, Bertholletia, **) hos hvilka genom 
suturernes fasthet frukten måste uppspricka på 
den tunnaste delen, hvilken är midt öfver. i nå¬ 
gra fall uppspricker den af samma orsak genom 
iiål antingen vid spetsen, t. e. hos Antirrhinum, 
Papaver, eller vid basen, t. e. hos Campanula. 
*) Äfven detta begrepp på valvae härleder sig frän appa- 
rensen endast. Det är vida naturligare att oberoende 
af uppsprickningen förklara ytterväggen till hvarje 
rum för en särskilt valva. 
**) Till hälften uppspricker den på detta sätt hos Jcffer- 
sonia (deli. semieircumscissa). 
