374 
ies <*] af dessa senare ensamt, *) livilket tydli¬ 
gen synes på siliqua. Såsom en förlängning af 
colnn.ella är den tillika en förlängning af Jtam- 
nien, °eh måste således sluta sig i en knopp och 
i blad, hvtlka också visa sig i form af stigma, 
hvars stjelk stylus är. 
I kransfrnkterne forblifver oftast columella hopvext 
utom i spetsen, der den skiljer sig- i Jika mänga stig¬ 
mata, som småfrukter äro, dock delar den sig under¬ 
stundom i lika mänga grenar, i synnerhet när sma- 
frukteine äio löst hopvexta, eller fria, t. e. hos yi- 
quilegia, eller äfven i så många grenar som fruktblad 
aro, t. e. hos Caryophylleas der ej fruktbladen bil¬ 
da sig till småfrukter. Uti ströfrukter äro de alltid 
åtskilda gienar. Författarne gifva likväl samma 
namn så %äl åt en odelad stylus, som åt hvarje 
gren deraf, och disputera om en vext har en el- 
lei flera stjli, när den delar sig något djupare 
än stigmat. **) Man borde i stället anse livad 
*) Sciiulz påstår att stylus uppkommer af endera, an¬ 
tingen endast al fruktvalvlernes spels, som han anta¬ 
ger hos Leguminoser, Ranunculaceer , Liliiflorcr, och 
de flesta rexter, eller endast af columella (Saamenträ- 
gor) , hos C ar y o p h y 11 e c r , Umhellatcr, Cru- 
eiferer, Rhododendrer. Det är, enl. Sciiulz , 
sällsynt, att både columella och valvlcrne gemensamt 
utgöra stylus, såsom hos Gerania. Sciit/lz för¬ 
svarar tillika Malpighis uppgift, att stylus utgör ett 
ihåligt rör, som innantill är beklädt af pupiller. Hot. 
Zeit. 1828. p. 357. 
**) En sådan strid uppstod om gräsen emellan Desvaux, 
«om påstod att de hafva 2 sfyli, och Beauvais, som 
4 
