375 
man kallar flera styli för grenar af en gemensam 
StcUTL 
Såsom en förlängning af columella utgår stif¬ 
tet normalt i sjelfva spetsen af frukten. Man sä¬ 
ger väl att stiftet utgår på sned ifrån frukten hos 
Potentilleerne, Artocarpus m. fl.; men, då man 
vet att styli hos dem är endast en gren, eller 
tillhör blott en karpell, så är dervid ingen skdl- 
nad. Ilos Oclinacece, Labiatce, Boraginece ut¬ 
går icke stvlus ifrån karpellernes spets, och man 
har framstält åtskilliga förklaringar af detta feno¬ 
men , hvilket man ansett abnormt. * *) **) Enligt vår 
åsigt af fruktens struktur är detta fenomen nor- 
påstod att de hafva blott en. Se Journ. Bot. 1813. 
p. 100 & 185. 
*) Annorlunda betraktar Mirbel förhållandet, ehuru 
man också skulle kunna fatta hans förklaring i öfver- 
ensstäminelse med den ofvan anförda. Han betraktar 
Stylus och stigma för ett enda organ , och då de be¬ 
finnas flere , äro de endast grenar deraf, som höra haf¬ 
va särskilta namn stylets och stigmules. Således 
antager han att Colchicum har 1 stylus och 1 stig¬ 
ma, men 3 stylets och 3 stigmules. Ann. des Sc. Nat. 
VI. Jfr. Linnxa 1,2, p. 308. Vi åter anse att Sty¬ 
lus alltid är en enda såsom stam, men att stig¬ 
mata äro flere, och stylus skulle, om den ej ut¬ 
tömdes, fortsätta sig medelst en knopp i midtlen af 
stigmata. Stigmata äro således blad. Stylus är en 
avel, men stigmata appendikulära delar. 
**) Se Decandolle Mém. sur les Ochnacées.—• 
Schrader säger till och med att germina ej stå med 
stylus i gemenskap. Asperiful. p. 11, 12. 
