380 
im vi*'att 1 <iet anFör(,a exemplet af Lönnen fin- 
j af de 3 yttersta knopparne de 2 
:::: : tö %^ icke z: 
»«t nar frukterne icke sitta i spetsen af en h„f 
fn,t ’ ,", tan pi <)ess Skh ’ sä fdl; 
f »kten aklng sunljeblacl, t. e. hos Carex, Salix 
• ksom icke de knoppar, som sitta på sidan 
‘ en §i ren 5 äro dem förutan. 
sitte,- f Vi<1 , are * e en " a a ' ,a, °S i - När ingen knopp 
' s P® tsen af axlen, eller när axlen oupphör- 
gen kan forlanga sig, och endast slutas genom 
stympning, sa uttömmer sig vextkraften i spet- 
, ! tke »*• a “ »ftild. den Sista knoppen, utan 
ull denna forlangning. I detta fall är ej den si- 
sta knoppen i början den starkaste, utan den ne- 
< etsta, eller första. När således blommorne icke 
k r: bl ,? rnm ° r ’ ,,ta " “xblommor, sä inträffar 
detta förhållande, och i sådant fall kan ej frukten 
sitta t axlens spets, utan den måste sitta nederst. 
linna ockå att förhållandet är alltid så; på 
de aitei al Cenex t. e., som hafva i samma ax 
ståndarne öfverst. Så äfven hos alla andra vex- 
ter med så kallade spicce amlrogynce, t. e. Sa- 
j)ium , Plukenetia, Theligonum, Thoa, Typha, 
Z ost er a, Amin, Calla /Elhiopica. Deremot 
se vi hos Bruxus, som har motsittande blad, 
och som till följe deraf måste hafva en knopp i 
spetsen, frukten sitta öfverst och ståndarne ne-? 
derst i axet. 
Samma förhållande visar sig äfven med sjelfva ' 
axen, då vextkraften hos blommorne uttömmer sig 
i förlängning af axlen. De nedre axen hafva då 
endast frukter, de öfre endast ståndare, t. e. på 
