381 
tle ö frige arter af C ar ex, och alla sadaue vev 
ter, som halva frukter och ståndare skilda åt i 
olika ax. 
På detta sätt förklara vi hvad man kallat No - 
necister, och 2könade blommor, nemligen såsom 
en följd af blommornes ställning. Men det gifves 
äfven sådane vexter, som äro diecister, eller som 
liafva frukt på en rot, och ståndare på en annan, 
t. e. Pilarterne, Hampa m. fl. En del, såsom 
Lychnis dioica, Spircea aruncus, Urlica dioica, 
äro vexter, livilka tillhöra sådane slägten, hvaraf 
de öfriga arterne hafva hermafroditblommor. Man 
finner också hos dem ofta, att ståndarne och 
frukten utvexa, och ännu oftare rudimenter der- 
till. Hos dem är altså denna brist på antingen 
ståndare eller frukt endast ett felslående. I)å man 
så jnmigt finner, att en eller annan ståndare kan 
felslå, så är det naturligt, att det äfven kan hän¬ 
da med alla. Men hos andra vexter är denna 
egenskap grundad uti hela slägtet, t. e. Hampa, 
Pilarter, Mercurialis, En; och det är hos dem 
möjligt, att orsaken ligger icke uti ett felslående, 
såsom hos de hermafrodita slägtena, utan uti sjelf- 
va blommornes ställning, altså i detsamma som 
hos moneeisterne. Ifrån denna sidan har. man 
visserligen icke betraktat detta fenomen, men fie- 
re anledningar tala derför. Universitetet i Tu- 
bingen utgaf en prisfråga, huruvida redan på 
fröna kan skönjas, hvilka stand som skola bära 
Ståndare eller frukter, hvilken besvarades till Uni¬ 
versitetets nöje år 1 1 af Authenrieth och 
Mauz. Det visar sig likväl af dessa författares 
observationer på Hampa, att runda frön, eller 
\ 
