400 
i 
iki vi visserligen icke bestämma alla de momen¬ 
ter, som hos vexterne inverka pä delarnes afvi- 
kelse ifrån den ursprungliga formen. Vi kunna 
endast afgöra, att momenter i allmänhet hafva 
denna kraft, *) och uppgifva några af de vigti- 
gaste. Det kraftigaste synes oss ljuset. Ljuset 
har 2 inverkningar på vexten, den ena att, åt¬ 
minstone indirekte, förändra safterne, den andra 
att fortskynda grenarnes, eller gremnonadernes 
utveckling. Blir grenen genom ljuset framkallad 
för tidigt; äro de safterne dessutom förändrade, 
) Tjn sa dan kraft lios nionienter att förändra den ur¬ 
sprungliga formen bevisas af otaliga exempel. Genom 
cn sjukdom bilda sig' hos djuren de besynnerligaste 
. utvexter; genom insektstyng bos vexterne. — I moder- 
1 i 1 vet blilva djuren genom en inverkande tillfällighet 
monstrositeter, eller få de blott genom modrens in- 
billningskraft besynnerliga tecken på kroppen; hvil- 
ket senare, ehuru af flera nyare Djurfysiologer för- 
nekadt, är tillräekligen af erfarenheten bevisadt. 
Negrens färg, och kanske hans ansigtsbildning är en 
följd af klimatet. — Vattenvexternes blad bli helt och 
hållet annorlunda under än öfver vattnet. -— Genom 
ståudarnes felslåendc på Vib iirnuin Opul us utveck¬ 
la sig petala till en utmärkt grad. — För det att öfre 
blommorne felslå hos Eucomis, får den den besyn¬ 
nerliga bladtofsen i spetsen, och Sal vi a Hormi- 
n u m sina öfre färgade blomlika blad. — Att äfven de 
minsta momenter måste kunna verka, synes på Mull¬ 
bärsträden, och mest på Broussone tia, bvilkas 
blad äro hvarandra nyckfullt olika, utan att man kan 
dcrtill angifva någon tydlig orsak. 
