der det att jemte denna series det finnes en annan, fortgående på sam¬ 
ma sätt ifrån enklare till fullkomligare; om det är typiskt fur den 
ena serien, att lia 4—5 långsträckta celluler (siphoner) ordnade kring 
en mindre, som bildar sjeliva axeln af stammen, men det är typiskt 
föi den andra att ha ett stort antal mindre siphoner ordnade kring 
en större central; månne jag icke då bör anse att det inom slägtet 
Polysiphonia finnes 2:ne parallela serier (Oligosiphonia och Jfylysipho— 
ma), båda fortgående ifrån lägre arter till högre, och att jag ingalun¬ 
da här har rätt att sammanföra de på samma utvecklingsgrad stående 
arterne inom de båda serierne. Om jag [tå samma sätt finner inom 
Florideerne slägtena Callithamnion, Ceramium, Wrangelia, Spyridia och 
Polysiphonia med hvarandra öfverensstämma deri, att de alla ha en 
trådformig articulerad frons, sä lika den ena den andras, att det stundom 
är omöjligt att skilja det ena slägtets arter ifrån det andra, då de äro 
i sterilt tillstånd, men frukterne äro olika; och om nu tydligen Poly¬ 
siphonia har sina närmaste förvand ta i Rytiphlma, Rhodoinela, och 
genom dem och andra slägten sammanbindes med Claudea; om på 
samma sätt Callithamnion genom en series af slägten sammanbindes med 
Cryptonemia, liksom Spyridia med Delesseria o. s. v.; oin slutligen Clau¬ 
dea, Cryptonemia, Delesseria visa sig i visst fall öfverensstämmande; 
månne jag då icke bör antaga att inom Florideerne finnas liera olika 
serier, deri slägtena fortgå ifrån enklare och lägre till mera compli- 
cerade och högre former; att följaktligen Callithamnion, Wrangelia, 
Ceramium, Spyridia, och Polysiphonia ä ena sidan, Cryptonemia, De¬ 
lesseria, Claudea å den andra, såsom varande slägten tillhörande olika 
utvecklingsserier, ingalunda böra sammanföras, men såsom stående på 
samma utvecklingsstadium få motsvarande plats inom olika serier. 
Antagande att Kosaceerne, med den begränsning som de nu vanligen 
ha i systemerne, vore en naturlig grupp, och jag der finner en del 
slägten ha ett obestämdt antal i spiral ställda, vanligen enfröiga car- 
peller, men en annan del flerfröign carpeller ställda i krans; om jag 
inom båda categorierne finner några slägten som ha germen superum 
och andra germen inferum, men Rosa med germen inferum onekligen 
har sin närmaste förvandtskap i Rubus med germen superum, månne 
jag icke har rätt att sluta, att de slägten som ha enfröiga carpeller i 
spiral utgöra en serie, fortgående ifrån slägten, med germen superum 
till slägten med germen inferum, och de mångfröiga med carpeller i 
krans en annan, och att icke de slägten som ha germen inferum ut¬ 
göra en serie, och de som ha germen superum en annan. Liksom 
Alchemilla. Potentilla, Rubus, Rosa framställa stadierna i den ena 
serien, skulle inom den andra Spirsea motsvara Potentilla. och Py- 
rus Rosa. Characteren af germen inferum och superum, så constant 
inom vissa grupper, betydde således här mindre än carpellernes stall- 
nincr och antalet af gemmulm; och vi finge således har ett nytt exem¬ 
pel på att alla förut fattade omdömen om characterernes varde vore 
osäkra, att det endast är den i hvarje särskilt fall sig visande slagt- 
