27 
Jag liar i *iet föregående redan antydt, att det i naturen gilves 
. ‘. ^ - 1 - 
O £LU Iiai I UVt -- J -7 - — 
enheter af många olika värden, livilka utgöra liksom trappsteg, hvarpå 
vi uppstiga från enklare till mera sammansatta former, från enskiltare 
till allmännare begrepp. Individet utgöres af en mångfald af organer, 
livilka på samma gång de utgöra ett helt livar för sig, dock tillika 
äro delar af ett allmännare helt. Individerne, än skiljda livar för sig, 
än fastän skiljda dock grupperade tillhopa till coloni, än alldeles sam¬ 
manfogade på en gemensam stam, men i det ena fallet som i det an¬ 
dra bildande livar för sig ett särskilt helt och tillika varande delar af 
en högre enhet, arten. Arterne på samma gång de lia hvardera sin 
bestämda formkrets, som de hvar för sig fullända, utgöra de de¬ 
lar af en högre utvecklings-serie, slägtet. På samma sätt slägtena 
inom familjen, familjerne inom klassen. — Är det den ena eller andra 
af dessa enheter, som äro underkastade metamorphosen, eller äro de 
det alla? Eller skulle den successiva vara det slags metamorphos, som 
genomgås af några, den collaterala af andra. Så synes några af de 
naturforskare ha föreställt sig, livilka skiljt emellan olika slags nieta- 
morphos. Man har skiljt emellan metamorphos-slagen efter de enheter 
hvari de genomgås. Man har antagit collaterala metamorphoser hos 
klasser, ordningar och slägten, adscenderande hos individet, succes¬ 
siva hos organet. (Cfr. Dillen l. c.) 
Skulle de olikheter, som äga rum emellan olika organer inom in¬ 
dividet vara af annan natur än de som äga rum emellan olika indi¬ 
vider af samma art, eller olika arter af samma slägte? Det kunde 
visserligen synas som berodde arternes, slägtenas, familjernes o. s. v. 
olikhet på en verklig, mindre eller större, olikhet i sättet att fram¬ 
ställa enahanda organer- skillnaden emellan individerna deremot vore 
endast en skillnad i tid och rum, i det individerna i öfrigt voro lika-, 
organerna inom samma individ vore nästan endast skiljda genom rum¬ 
met, i det de ofta utbildas nästan samtidigt. Men är väl detta anta¬ 
gande rigtigt ! Det gifves visserligen en mängd organer (t. ex. cellu- 
ler) som synas oss fullkomligen lika till formen; men äro de det äf- 
ven? finnas der icke mindre skillnader dem emellan, och få de icke 
ofta mycket olika functioner? I alla händelser, om ock många orga¬ 
ner synas oss lika, så finnas andra, som ehuru de utgå från full¬ 
komligen motsvariga elementer, dock utvecklas till märkbart olika 
organer — t. ex. olika vertebrer o. s. v. Det gifves följaktligen hos 
organerne inom individet äfven en verklig olikhet i sättet, hvarpå ur¬ 
sprungligen lika elementer utvecklas. Så ock med individerne. Huru 
1 a föiekomina oss, så gifves dock äfven der ”individuella” olik¬ 
heter, livilka stundom äfven framträda ganska märkbara — t. ex. hos 
<k olika kunen. Antaga vi.colonien som en lägre enhet än arten, så 
återfinna vi samma olikhet ofta lika skarpt utpreglad der, t. ex. hos 
vissa po vpei der den ena stocken bär endast hannar, den andra en¬ 
dast honor; hos många vexter, der det ena ståndet bär endast hannar, 
det andra endast honor, det tredje både hannar odi honor o. s. v. 
