26 
ten ar riktig, att frambenet, armen, vingen, fenan hos Vertebraternes 
olika klasser åro olika framställningar af ett och samma grundorgan, 
som under utvecklingen antagit dessa olika former, så har man väl 
afven har ratt att tala om metamorphoser, men dessa försiggå då 
icke inom samma organism, icke ens inom samma art-, det är hela 
klasser som framställa metamorpliosen på ett annat sätt 
än andra. 
Har man således å ena sidan, enligt vår uppfattning, oriktigt in¬ 
skränkt metamorphos-phamomenet till vissa mera enstaka stående 
utvecklingar, så har man å andra tillagt namnet metamorphos åt myc¬ 
ket olika plianomen. Ehuru man äfven börjat åtskilja dessa och äf- 
ven ordna dem under olika benämningar, så tro vi att detta skett 
bade ensidigt och oriktigt*). 
Lör vår del tro vi, att det gifves 2:ne hufvudslag af metamorpho- 
sei. Se vi nemligen på de nyss anförda exemplen hos insecterne, hos 
meduserne, hos salperne, så, huru olika de i öfrigt må vara, samman¬ 
stämma de dock deruti att de framställa en ifrån ett enklare, 
ofullkomligare stadium till ett fullkomligare fortgående 
utveckling. Vi kalla denna successiv metamorphos. Utan tvifvel 
är förhållandet detsamma med den metamorphos, hvarigenom foglar- 
nes främre extremitet utbildas till vinge, fiskarnes till fena o. s. v., då 
man betraktar hvar för sig-, men då vi jemföra dessa med hvarandra, 
se vi lätt att fullkomligheten uppnås på olika sätt, allt efter de olika 
ändamål för hvilka de tjena. Det characteristika för den col latera la 
metamorpliosen finna vi således deruti att skiljda, fastän hvaran- 
dra motsvarande och mer eller mindre liknande elementer, 
under utvecklingen blifva olika till följe deraf att en oli¬ 
ka pilan legat till grund för deras utveckling. Den collate- 
rala metamorphosen uttrycker således i sjelfva verket organisatio¬ 
nens plan-, den successiva visar sättet för, eller graden af denna 
plans genomförande, organisationens fullkomlighet. 
*) Agardh (Organ p. 393) skiljer emellan kollaternl och uppsti¬ 
gande metamorphos. Den förra visar sig hos olika organismer, då 
samma organ får en förändrad eller modificerad form och funktion. 
Den sednare visar sig deruti att samma slags delar, som hos samma 
organism uti en senare period framkomma, få en förändrad form. 
Såsom exempel härpå anföres modificationerne af vextens blad o. s. v. 
Den kollaterala metamorphosen skulle vara al 2:ne slag, nyancerad då 
form och funktion bibelmllas men modificeras (t. ex. de olika bladen 
hos 2:ne närstående species); och maskerad då både form och funktion 
betydligt förändras (t. ex. vinge och fena) — Endast den nyancerade 
skulle normalt förekomma hos vexterne. 
Diiben (Fabr. ('orpnr. Insect p. 2) åtskiljer l:o Metamnrphoses 
successiva fhos insecterne)-, 2:o adscendentes (hos vexterne) och 3:o 
collaterales. 
