u 
Men likheterne måste icke blott räknas, de måste vägas, säger A. 
L. de Jussieu, som man numera synes allmänt erkänna som det na¬ 
turliga systemets grundläggare. En viss character kan vara af den 
betydelse, att den uppväger många andra, och följaktligen kunna vex- 
ter, som deri afvika, icke föras tillhopa. Det naturliga systemets grup- 
pei grundas således på characterer, hvars vigt är undersökt och er¬ 
känd, undet det att de artificiella systemernes klasser kunna vara 
grundade på snart sagdt livilka characterer som helst — ett annat fö¬ 
reträde för det naturliga systemet. 
Om jag icke misstager mig är det uti dessa tvenne omständigheter, 
som man anser den hufvudsabliga, om icke den enda skillnaden ligga 
emellan de artificiella och de af Botanisterne så kallade naturliga sy¬ 
stemernes method. Till en viss grad kan denna skillnad vara riktig - , 
men enligt mitt förmenande ligger icke den egentliga skillnaden häri: 
öystemerne skilja sig derigenom, att de äro resultat icke blott af olika, 
men af alldeles motsatta methoder. 
Ser man på den tillämpning af ofvanstående principer, som fram¬ 
träder i de nyares så kallade naturliga systemer, och i sexualsystemet, 
så llnna vi i båda grupper af många olika värden — art, slägte, familj, 
ordning, klass o. s. v. De lägre, så väl som de högre och allmännare, 
utgöra naturligtvis delar af systemet. Det kan icke nekas att arter och 
slägten i det Linneiska artificiella systemet äro bygda efter alldeles 
samma principer, som de med samma namn benämnda grupperne i 
det naturliga systemet. Characterer från alla vextens delar äro lika 
väl tagna i anspråk för arter och slägten i de artificiella, som i det 
naturliga systemet. Den principiella skillnaden emellan de båda sla¬ 
gen systemer synes följaktligen icke vara den, att man för bildandet 
af grupperne i det ena skulle fästa sig vid några få, i det andra vid 
characterer liemtade från alla vextens delar. 
Vi finna vidare i de såkallade naturliga systemerne det slag af 
grupper, som man kallat familjer, såsom den närmast högre enheten 
öfver slägtet, hvartill man icke finner något motsvarande i de artifi¬ 
ciella systemerne. Ty äfven dessa grupper äro bildade efter samma 
principer som de lägre enheterne, arten och slägtet*, under det att så 
bildade grupper icke finnas i sexualsystemet. För sä vid t, och ända 
till detta slag af grupper, öfverensstämma hulvudsakligen alla så kal¬ 
lade nyare naturliga systemer. För det närmast följande slaget af grup¬ 
per, för enheterne af närmast högre värde, äro de deremot olika, i det 
några (Brown, Agardh , Bindley, Adr. Jussieu, Brongniart m. 11.) an¬ 
taga klasser, hvilka åtminstone göra anspråk på att vara bildade efter 
samma principer som familjerne*, hos andra deremot (Ant. L. de Jus¬ 
sieu, De Candolle, Fries) saknas dessa grupper, och familjerne gruppe¬ 
ras i stället hos dem efter några få characterer, hvars vigt blifvit con- 
staterad på ett eller annat sätt, genom en eclectisk method. Dessa 
characterer äro dels blomkronans närvaro eller frånvaro, och dess 
polypetala eller gamopetala beskaffenhet, dels blomdelarnas mscrtion, 
