5 
och att våra grupperingar äro onaturliga, vittnar om vår inskränkta 
förmåga att uppfatta naturen, men torde i sjelfva verket ingenting be¬ 
visa emot förekomsten i allmänhet af naturliga grupper. 
Om således det kan visas, att några högre grupper äro naturliga, 
d. v. s. att naturen utbildat en del af sina arter efter bestämda all¬ 
männare typer, månne det icke bör antagas, att sådane typer i allmän¬ 
het legat till grund för Organismernes bildning - , eller, med andra ord, 
äro slägten, familjer, classer pä några ställen naturens verk, månne de 
icke måste antagas vara det öfverallt, om ock vi i vår framställning 
af de naturliga grupperne icke alltid lyckas genomskåda de naturliga 
förvandtskaperna? Vi tro» att denna åsigt är rigtigare än den mot¬ 
satta. Vi förmoda att man icke häremot skall invända, att om sådana 
allmännare typer funnos, så borde alla arterne vara lika. Man kan 
väl, som vi tro, tänka sig allmännare och enskiltare typer. Alla indi¬ 
vider af en art äro ieke heller alldeles lika — i bladens form och 
storlek, i blommornes färg o. s. v. — och dock vilja utan tvifvel de, 
som förneka förekomsten af högre naturliga grupper, anse alla indivi¬ 
der af samma art bildade efter samma typ. Så äfven med arterne 
inom slägtet: facies non omnibus una , nec diversa tamen , qualis decet 
esse sororurn. I sjelfva verket är väl hvarje naturlig grupp uttrycket 
af flera skiljda egendomligheter, som samtliga bidraga att ge gruppen 
sin prägel. Den ena egendomligheten framstår mera hos en art, den 
andra hos en annan. Det är således icke från någon viss art inom 
slägtet, eller ifrån ett visst slägte inom familjen, som vi böra dömma 
öfver hvad som kan anses typiskt för slägte eller familj: det är pla¬ 
nen derför i det hela, livari alla gruppens ingredierande delar böra 
överensstämma. Så kunna vi väl föreställa oss att liksom individerne 
utbilda sig efter enskiltare typer, som vi kalla arter, likaså gifves det 
allmannare typer för arterne inom slägtet och för slägtena inom fa¬ 
miljen o. s. v. 
Oåfves det icke sådane allmännare typer, så torde man med fog 
kunna uppkasta den frågan, livarföre saknas hos vissa grupper former 
och egenskaper, som annars synas vara allmänna. Hvarföre t. ex. gif¬ 
ves det icke Synantliereer med blommorne stälda i racemus, då inom 
många andra familjer både blommor med capitulum och med racemus 
förekomma? Hvarföre ha Palmerna ett hornartadt, Gräsen et mjölmt 
Cyperaceerna än ett mjöligt än ett köttigt albumen, men Aroideerne 
an < et ena slaget, än det andra, och stundom intet. Vi tro att man 
härför icke kan finna något annat svar, än att det icke ingått i ph 
% ä” ® 7 ,7‘ her ?“” es bil,lni »»' »“ <>” Mo-stret bildadt pä annat 
satt an det livari det der förekommer. 
i ! ° SS ^ V}lga anta g a det icke kunna förnekas att arter släg- 
är ° Ml,ade efter bCStäm ' 1a och att de som 
ren ..if e ar ? T™ “ 8 r "PP’ som sälunda är i natu- 
L tnrd VCrk 0dl ickc vSrt ' K»» detta icke förnekas 
totdc det möjligen kunna antagas att de, som förneka förekomst™ 
