69 
med 4 didynama, der inom samma blomster (Covytnbifer<t) några tyd¬ 
ligen tendera till symmetrisk form, under det andra bibehålla krans- 
formen. Vi ha vidare den symmetriska blomformen jemväl hos mån¬ 
ga. Polypetala vexter ( Violaceer , Polygaleer, Leguminosa, Tropaolece 
etc.), som ingen satt i fråga att, på grund af den symmetriska blom¬ 
man, jemföra med de förra gamopetala vextfamiljerne. Vi veta slut¬ 
ligen af utvecklingshistorien, att de symmetriska blommorne anläggas 
regelbundna och vanligen någon tid under sitt första stadium sådane 
förblifva. — Skulle vi icke af dessa sammanlagda omständigheter vara 
berättigade 1 ill den slutsats, att den symmetriska blomformen är en 
modification af den såkallade regelbundna, och då denna kan, sasom 
vi förut sökt visa, vara uttrycket af mycket olika vext-typer, så måste 
förhållandet vara enahanda med den symmetriska, och vi kunna möj¬ 
ligtvis vänta oss symmetriska blommor inom en stor mängd, om icke 
inom de llesta olika vext-typer. Då vi dessutom väl äro berättigade 
antaga, att i naturen allt sker för något bestämdt ändamål, så torde vi 
väl för den symmetriska utvecklingen af blomman jemväl ha att upp¬ 
söka ett sådant-, jag har på ett annat ställe antyd t, att den symmetri¬ 
ska blomformen, såsom mera uteslutande möjligheten af befruktning 
från andra blommor, torde böra betraktas såsom företrädesvis mono- 
gamisk, och att vi i dessa blommor således sannolikt ha att söka de 
högsta formerne af de typer de tillhöra. Den symmetriska blomkro¬ 
nan, på detta sätt uttryckande ett visst fullkomlighets-stadium inom 
olika typer, blir alltså en character som antyder analogi, men icke 
(derföl-e nödvändigt) affinitet. 
Vi tro oss då ha kommit till det resultat, att det gifves olikheter 
i blomman, som bero ef en olikhet i anlag (t. ex. blommans bildning 
efter 3—4—5-tal), och andra som bero af blom-metamorphosens full¬ 
ständigare eller ofullständigare genomförande, eller af den större eller 
mindre fullkomlighetsgrad, hvartill blomman hunnit. Vi ha i det fö¬ 
regående sökt visa, att systemets construction är beroende af 2:ne fac- 
torer, af organisationens plan och organisationens fullkomlighet-, vi ha 
här i blomman funnit uttryck för dem båda*, vi ha funnit characterer 
som bero af anläggningens olikhet, och andra som bero af den full¬ 
komligare eller ofullkomligare utbildningen af delarne. Lika litet som 
vi ha rätt att i allmänhet betrakta organisationens fullkomlighet så¬ 
som sammanfallande med organisationsplanen, lika litet ha vi rätt att 
göra det serskilt i afseende på blomman, att sammanblanda characte- 
lei som äro uttryck för dem båda. Vi ha i det föregående sökt visa 
att till samma grupp borde hänföras allt som är bygdt efter samma 
organisationsplan, men att inom gruppen ordnades formerne efter de oli¬ 
ka utveeklingsstadierne. Systemets högre grupper kunna följaktligen icke 
livila på characterer, som äro hemtade från blom-metamorphosens mer 
eller mindre genomförande, lika litet som gruppens innehåll ordnas 
efter characterer, som äro hemtade från anläggningsplanens olikhet- 
De grupper, som man kallat, apetalee, polvpetalm, Tgamopetala? o. s. v! 
