88 
betraktande, och den form vara den högsta, som förenar den högsta 
fullkomlighet i alla. 
\. Mångfalden och betydelsen af de grupper, som 
förekomma i naturen. 
Vi kunna tänka oss vextriket såsom framställande en oändlig 
mångfald af serier ; inom hvarje framvisande en mångfald af grada- 
tioner i utvecklingens fullkomlighet, och vid hvarje sådant stadium 
möjligen förgrenande sig i nya riktningar. Framställer en sådan se¬ 
rie en följd af former, som utan något serdeles språng, vare sig i de 
särskilta organernes modificationer (collateral metamorplios) eller i 
fullkomlighetsgraden (hvarpå typen i sin helhet framställes), öfvergå i 
hvarandra, så anse vi en sådan serie antyda en enda naturlig grupp; 
fortgår åter serien med märkbara språng ifrån det ena utvecklings¬ 
stadiet till det andra, så antaga vi dessa olika utvecklingsstadier re¬ 
presentera särskilta grupper. Det är dessa grupper, som man efter 
deras inskränktare eller allmännare beskaffenhet kallar slägte, familj, 
klass o. s. v. 
Jag har redan i det föregående sökt visa, att sjelfva grupperne — 
deras innehåll — är i naturen gifvet; men det tillhör oss att bestämma i 
hvarje enskilt fall det namn, hvarmed de böra betecknas, deras bety¬ 
delse för systemet. Erfarenheten har väl lärt oss, att i de flesta fall 
genast afgöra, huruvida en modification i structur är af den beskaffenhet, 
att den antyder blott ett eget slägte, en egen familj, eller en egen class; 
men dels nyupptäckta former, dels sjelfva systemet måste här i nuin- 
ga fall corrigera förut gjorda antaganden i denna väg. Har jag nem- 
ligen enligt den naturliga methoden sammanfört närslägtade former, 
har jag, med fullständig öfversigt af dessa former, bestämt de olika 
riktningar, hvari utvecklingen fortgår ifrån lägre former till högre, så 
måste det visa sig antingen en typ på det ena stället motsvarar tn 
inskränktare eller allmännare typ på det andra. Characeerne t. ex. 
jemförde med de andra Cryptogam-grupperne, måste tydligt visa sig 
vara en grupp icke blott af samma värde som Schizea, eller ai Ophi- 
oglossem, men af samma som Filices, ehuru gruppen på det ena stäl¬ 
let har både mycket färre former och framställer sig homogenare än 
på det andra. Det vore tänkbart att en familj sålunda utgjordes af 
ett enda slägte, och detta af en enda art, ja att af arten endast nume¬ 
ra existerade ett enda träd. Vi få sålunda frän systematisk stånd¬ 
punkt en bestämning af hvad i hvarje särskilt fall bör anses som art 
eller slägte, som familj eller högre grupp. 
Jemföra vi vidare 2:ne serier med hvarandra, så bor det val af- 
ven visa sig, antingen de fortgå parallela eller mer och mindre diver¬ 
gerande. Divergera de blott i ett serskilt parti, t. ex. i germen inte- 
