32 
Введеніе. 
возвышеніями (сісаігісозпз; пагЪі§); изъѣденную (сагіозиз, егозиз; \ѵигтігеззі§;, гегпа^Ь), 
съ различными плоскими углубленіями неправильнаго очертанія, какъ бы выѣденными 
червями пли кислотами; бороздчатую (зиІсаМяз; §еѣигсЪЬ; зіПоппё; §гооѵесІ, ѣиггоѵѵесі), со¬ 
стоящую изъ параллельныхъ бороздъ, чередующихся съ возвышенными промежутками; 
при очень широкихъ бороздахъ и узкихъ промежуткахъ: шпрокобороздчатую (рог- 
саѣиз; ЪгеШигсЪі^;); канальчатую (сапаіісиіаіиз, ехагаіиз; аиз^еГагсѣі, еіп§еѣигсЬі), при 
очень глубокихъ бороздкахъ; щелеватую или складчатую (Іасипозиз, гітозиз, ріісаіиз, 
сгізраіиз; 8раІМ§, §егіМЬ, гіззі§, §еіа1іѳі; рііе), при неправильно расположенныхъ продол¬ 
говатыхъ углубленіяхъ; штрнховатую (зігіаѣиз, зМіоІаМіз; §езігеій, §езМ’ісЬе1і; зігіе; 
сЬаппеІІеЗ), при тонкихъ продольныхъ, параллельныхъ бороздкахъ, иногда прерванныхъ 
(іпіеггиріезігіаіиз; ипіегЬгосЪеп §езМеШ); пгольчато-штрпховатую или исцарапанную 
(асісиіаіиз; пасіеігіззі^), состоящую изъ короткихъ, часто волнистыхъ штриховъ, какъ бы 
нацарапанныхъ иглой, нерѣдко располагающихся по всевозможнымъ направленіямъ (іпѣгі- 
саіо-асісиіаіиз, ѵегѵѵоітеп-п.) или только сопровождающихъ рашпилѳвидную (см. ниже) 
скульптуру (асісиІаѣо-ехзсиІрМіз; пасіеігіззі^-аиз^езіосііеп); сѣтчатую (геМсиІаМяз; пекаагМ§ 
§езМісЬ.е1і), когда штрихи соединяясь образуютъ сѣточку, которая при квадратныхъ ячей¬ 
кахъ можетъ напомнить шахматную доску (іеззеІІаМіз; зсЪасЫэгеМагМ^); исколотую 
(зсагійсаѣиз; §езс1ігбрй, еіп^езсЪпіМѳп), съ глубокими, короткими углубленіями, какъ бы 
происходящими отъ ударовъ ножа; точечную (рипсіаіиз, рипсіиіаіиз, рипсіаМззітиз; рипк- 
ііегі; ропсіиѳ); послѣдняя очень разнообразна п отчасти уже разсмотрѣна при описаніи 
скульптуры надкрылій; слѣдуетъ только добавить, что поверхность называется рѣшет¬ 
чатой или пористой (сгіЪгаМдз, рогозиз; йигсЫбсЪѳіѣ), когда точка къ своему дну не су¬ 
живается, и пупочковой (итЪіІісаІіз, риріііаіиз; паЪе1і§ рипкМегіз, бигсЪІбсЬегіЬбскегі§; 
отЪіІ^иё), когда точки внутри снабжены бугорками или точки сидятч. по середпнѣ бу¬ 
горковъ; затѣмъ точки различаются по глубинѣ, величинѣ и густотѣ: поверхность бываетъ 
глубоко (ргоГитІе; ііеѣ; ргоѣопсіетепі;; (Іееріу), сильно (іогМіег, ѵаійе; віагк; ѣогіетепі; 
зігоп§1у), грубо (гисіѳ, §гоззе; §гоЬ; йигетепі, гисіетепі; соагзеіу), замѣтно (сопзрісие, 
регбрісие, йізМпсіе, еѵісіепѣег; йеиМісЪ; йізМпсіетепі; сіеагіу), слабо (Іепіѣег, зиЪМШег; 
зсЬѵ^асЬ, гаг і; ѵа§иетепі, ГаіЫешепі; іѵеакіу, з1і§ЬМу), мало (рагит, реграгит; \ѵепі§ - , зекг 
■ѵѵепі§; реи; аітозі), красиво (сопсіппе; гіегІісЪ; ё1е'§аштепі; е1е§апМу), рѣдко (рагсе, 
зрагзіт; зрагзат; гагетепЬ; гагеіу, зсагсеіу), просторно (Іахе, гетоіе; епііегпі; езрасіеи- 
8етепѣ), въ разбродъ, разсѣянно, кое-гдѣ (ѵа§е, сіізрегзе; гегзігеиі; сІізрегзётепЬ), густо 
(сіепзе, сгеЬге; сіісітѣ; йепзешепі; сіозеіу), часто, сблпженно (сопѣегМт; ^ейгапо-і, §еЬаиѣі; 
зегге'тепі), обильно (соріозе; Ьаий§; аѣопсіаттепѣ), правильно (ге§и1агііег; ге^еішаз- 
зі§; ге'^иііёгетепі:; ге^иіагіу), напр. рядами (ІіпеаМт; геікепіѵеібе), дугою (агсиаМт; Ьо^еп- 
ѣбгті§) п т. п., неправильно, безъ опредѣленнаго порядка, смѣшанно (сопѣизе; ѵепѵог- 
геп; сопѣизе'тепѣ; сопѣизесііу) точечной п т. п.; точки могутъ быть въ нѣкоторыхъ мѣстахъ 
сглаженными или исчезающими (р. еѵапезсепііа; ѵегзсіішіпсіепсіе. Р.; еѣРасё), сливающи¬ 
мися (р. сопМпепМа; ѵегЬипсІепе ой. гизаттепйіеззепйѳ Р.) п т. д. Затѣмъ слѣдуетъ разли¬ 
чать рядъ скульптуръ, въ которыхъ участвуютъ углубленія и возвышенія: запутанную 
или взбуравленную (іпігісаѣиз; §е^ѵіггі; ешЪгоиіІІе') со слабыми и частыми мелкими воз¬ 
вышеніями и углубленіями безъ всякаго порядка; шагреневую (аіиіасеиз, согіагіиз; §е- 
зсЪиррі, ІейегагМо’ §е\ѵігкіз, лѵеісЬ§е§егЪі; ска§гінё; 8Ііа§геепе(і) на подобіе поверхности 
выдѣланной кожи, напр. тѣло Охуройа; сѣтчатую (геМсиІаМіз, агеоіаМіз; пеігагМо; ^егип- 
геіі; ге'МсиІе') съ морщинками, образующими сѣточку или клѣточки; ячеистую (ѣаѵозиз;' 
лѵаЬепагМ§) съ сѣтью угловатыхъ ячеекъ на подобіе сотовъ; корообразную (согМсіпиз; 
гішіепаі’М§), съ углубленіями и возвышеніями, напоминающими кору стараго дерева, напр. 
у Саііѣуз; череппчатую (ітЬгісаіиз; йасЬгіе§е1ѣбгті§, зсЪиррі§; ішЪгЦиё; оѵегіар- 
