30 
likasom mörkare strimmor nedtränga ifrän stigmat tili ovula. 
Det kan säledes knapt vara nägot tvifvel om att Linne sett 
pollenrostellerne och den ledande cellväfven, hvilka vanligen 
antagas först pä 1820-talet blifvit upptäckte. Bland andra 
försök redogör Linne äfven omständligt för ett lyckadt försök, 
att med pollen af Tragopogon porrifolius, som har violetta 
blommor, beströ stigmat af Tragopogon pratense som har 
gnla blommor, och erhöll Mn sä behandlade capitula mogna 
och fertila frön, hvarifrän plantor uppgingo med blommor, 
som upptill voro purpurfärgade nedtill gula; och tili bevis 
för uppgiften hänvisar Linne tili frön, som synas hafva Tarif 
bifogade prisskriften. Linnes skrift belönades vid Akademiens 
sammanträde den VI Sept. 1670, och det tryckta exem- 
plar, som jag har framför mig, bär samma ärtal (liksom 
Pritzel uppgifver tryckningsäret; Haller uppgifver 1671, 
sannolikt oriktigt, möjligen att skriften dä omtrycktes). Först 
äret derpä utkom Köhlreuters skrift, och det är sälnnda be- 
visligt att hvad Sachs uppgifver angäende Linnes förhällande 
tili Köhlreuter icke öfverensstämmer med verkliga förhällandet. 
Men redan längt förut hade Linne bäde genom egna 
och andras observationer och experimenter öfvertygat sig sjelf 
om riktigheten af den lära, som han sedan sökte göra gäl- 
lande. Redan 4 är innan han blef Student i Lund, och 
säledes sannolikt innan han hade nägon aning om andras 
arbeten, hade han i Stenbrohults trädgärd experimenterat 
med en Gurk-vext, derpä han borttagit hanblommorne och dä 
funnit att honblommorne icke satte frukt. Sachs, som icke 
synes hafva nägon aning om hvad Stenbrohult varit för Linne, 
afvisar experimentets betydelse med anmärkningen, att man 
icke vet hvem som gjorde experimentet 1 . 
1 Uti Sponsalia plcmtarum p. 47 lyda orden: Anno 1723 in 
horto Stenbrolmltensi Pepo ßorebat; flores antheriferi guotidie solli- 
