15 
Den tili ntseendet enklaste af de Linneiska reformerne 
var hans nya namnsystem, och likväl den som af alla sed- 
nast genonxfördes. Under den närmast föregäende tiden be- 
teckna.de man formerne med en bei fräs; Linne föreskref att 
de skulle betecknas med ett slägt-namn och ett art-namn. 
För nutiden, som är vand vid den Linneanska nomenclaturen, 
synes reformen vara sä enkel, att det nästan enda anmärk- 
ningsvärda i förändringen synes vara, att den icke förr ge¬ 
nomfördes. Pä det satt, hvarpä man talar derom i vetenska- 
pens historia, fär man ock lätt den föreställuingen, att den 
egentligen bestod deruti, att i stallet för de flera ord, som 
ingingo i den fräs, hvarmed formen förut betecknades, Linne 
inskränkte antalet tili 2:ne. Det är väl ock under denna 
föreställning, som man sökt göra gällande att den ”hinära 
nomenclaturen” förefanns nästan redan fullständigt genom- 
förd hos Bauhin Men när man pä detta sätt citerar Bau- 
hins pinax, säsom bevis för att den ”binära nomenclaturen” 
förefanns längt före Linnes tid, och anser sig deraf kunna 
draga den slutsats, att förtjensten af reformen icke till- 
kommer Linne, sä synes detta mig hvila pä en fullkomlig 
miss-uppfattning af hvad som genom Linne utfördes. 
Redan frän vetenskapens tidigaste period betecknades 
vexterne med namn, hvilka stundom bestodo af ett, stundom 
af flera ord: former. som dä ansägos närstäende, fingo ofta ' 
ett gemensamt och ett särskiljande na mn . Redan 100 är 
före Bauhin fanns hos Ruellius en form som benämndes 
Chamomilla sativa och en annan Chamomilla vulgaris. De 
bäda allmänna näckrosorne kallades redan dä Nymphcea alba 
1 ”Jede Pflanze besitzt bey ihm (C. Bauhin) einen Gattungs 
und einen Species-Namen, und diese binäre Nomenklatur, als deren 
Begründer gewöhnlich Linne betrachtet wird, ist besonders im Pinax 
des Bauhin beynahe vollständig durchtgeführt” Sachs l. c. p. 36. 
