9 
Själfva skrifvelsen finnes, dock ej i original, i Riksarkivet bland Collegii 
medici handlingar 1754—60. Beträffande den därtill hörande berättelsen om 
matnyttiga wäxter se längre ned på denna sida. 
1 Den svåra hungersnöd, som i Sverige rådde på grund af missväxt 1756, 
föranledde, såsom af ofvanstående framgår, Linné att till Kgl. Maj:t ingifva en 
skrifvelse med uppgift på en del inhemska nödbrödsämnen. Den inkom den 
9 Mars 1757 och remitterades af Riksrådet den 11 s. m. till utlåtande af Colle- 
gium medicum. Yid dess sammanträde den 4 April upplästes Linnés skrift, lik¬ 
som ock en annan af anonym författare till Kgl. Maj:t senare ingifven, hvari 
fram hålles s. k. qvickrots användbarhet såsom näringsämne, och härvid för¬ 
klarades, att »Collegium hade emot de i bägge dessa skrifter upgifna wäxters 
bruk til matredning ej något at ärhindra, emedan desamma ej på något sätt 
skada eller innehålla något farligit för människio kroppen, i följe hwaraf Herr 
Archiatern och Praeses anmodades at i morgon i Rådet aflemna Collegii tan¬ 
kar öfver detta ärendet, samt at Collegium i underdånighet styrker til desse 
wäxters nyttiande til de ändamål, som auctorerne föreslagit». 
Frågan förekom åter i Riksrådet den 5 April, hvarvid »Hans Excellence 
Herr RiksRådet Baron Scheffer berättade, at Archiatern Beck till följe af den 
i går Collegium medicum gifna befallning, at utlåta sig om ett af en Anony- 
mus upgifwet project till förekommande af hungersnöd wid existerande Spanne- 
målsbrist, medelst Radix Graminis eller Qwickrot, som till bröd med nytta bru¬ 
kas kan, hade gifwit Hans Excellence tillkänna, at sådant ej wore något nytt, 
utan tillförene bekant, samt at Archiatern Linnaeus uti dess d. 9 sidstledne 
Martij till Kongl. Maij:t ingifne underdåniga Memorial, som den 11 ejusdem 
till Collegium medicum blifwit remitterat, ibland andre örter och wäxter, till 
brödfödan tienlige, äfwen hade uppfördt qwickroten, samt beskrifwit huru den 
borde tillredas. 
Förenämnde Archiatern Linnasi beskrifning uplästes, såsom af Collegio 
Medico approberad, och fants godt at Collegium anbefalles den samma på 
publique bekostnad trycka låta och nödiga exemplar deraf till orterna afsända 
till underrättelse för allmänheten. 1 följe häraf funno ej deras Excellencier 
någon anledning at tillägga den obekante Auctoren något praemium för dess 
således upgifne påfund om qwickrotens nyttiande, som och det tillförene wore 
en nogsamt bekant sak». 
Collegium medicum utgaf till åtlydnad häraf: Archiaterns och Ridda¬ 
rens af Kongl. Nordstjerne Orden Carl Linnjei Berättelse om The inhem¬ 
ska iväxter, som i brist af Säd kunna användas til Bröd- och Matredning , 
Stockh. 1757. Denna Berättelse har ofvan aftryckts, då Linnés manuskript ej 
kunnat anträffas. 
2 Plantce esculentce patrice, Ups. 1752. — Samma år utkom i Stockholm 
Plantce esculentce patrice eller våra inlänska ätelige växter ... et Acade- 
miskt snilleprof, är 1752 den 22 febr. på Latin, och nu med någon till¬ 
ökning på modersmålet framställdt af Johan Hiorth. 
3 Carl Gustaf Löwenhielm, född 1701, justitie kansler 1747, friherre s. å., 
president i Svea Hofrätt 1750, grefve 1762, kanslipresident 1765, död 1768. 
4 Antagligen Johan Ulric Wertmuller, någon tid medicine studerande i 
Upsala, sedan innehafvare af apoteket Lejonet i Stockholm, död 1712. 
