55 
Originalet finnes i Riksarkivet (Ups. Kansl.-Emb:s Handl.). Endast under¬ 
skriften af Linnés hand. 
1 En egenhet hos Linné är, att han nästan alltid skrifver Stockholm och 
och ganska ofta första ordet i ny mening (särskildt jag) med liten begynnelse- 
bokstaf. »Icke är Herr Linné», säger G. G. Tessin i sin Dagbok, »en Sectetaire 
af Voltaire, men med honom en liatare af initial bokstäfwer». 
2 Detta och några i det följande meddelande bref äro talande bevis på 
den stränga disciplin, som universitets-lärare den tiden voro underkastade. Ej 
ens en hastig Stockholmsresa fick under terminerna företagas utan kanslerns 
tillstånd, och detta t. o. m. om ingen föreläsning därigenom behöfde inställas. 
Men också hörde Stockholms-färder till sällsyntheterna. Af kanslers-handlingarne 
framgår, att Linné därutinnan vidare öfverträffade alla sina ämbetsbröder med 
undantag af N. Rosén, hvilken såsom lifmedicus ofta och för längre tider 
måste uppehålla sig vid hofvet. 
25. 
Durchläutigste Allernådigste Arffurste. 
Efter Hans Konglig Maij:ts igenom Eder Kongl. Höghet mig 
allernådigst gifne befallning, har jag til underdånig efterlefnad förle¬ 
den sommar ifrån d. 29 April til d. 12 Augusti anstalt en resa 
öfwer Skåne, och med all mögelig flit effterspanat alt, som kan 
lända til upbyggelse för Naturkunnigheten, och nytta för privata 
oeconomien, hwarigenom jag förwärfwadt. en myckenhet Rön, som 
dels äro curieuxes, dels oumgängeliga, hwilcka jag ernar utgifwa 
på trycket och til allmänn nytta wända, så snart jag wid Pro¬ 
fessionen får så mycken tid, at jag alt detta kan renskrifwa. 
Eders Kongl. Höghet har allernådigast behagat befalla, at jag 
skulle följande puncter specielt och noga efterse: 
l:o. Hwaräst Walnöteträd bäst kunde planteras i Skåne. 
Jag har uptecknadt noga alla Walnöteträd jag kunnat upsöka, 
och funnit, at Skånska slätten emillan Lund, Ystad, Trelleborg och 
Malmö, är för desse Träder det mildaste Climatet, hwaräst de ock 
bäst trifwas. Den hårda Wintren emillan 1739 och 1740 ödeläde de 
mäste, som här wäxte, dock så, at några effter et års falnande, åter 
qwicknade, hwaraf dömes, at planteringen med Walnötter til nytta 
af trädet, har åtskillige swårigheter, häldst man icke kan wara 
försäkrad om dess beständighet framdeles, utan torde de kost¬ 
sammaste plantagier ödeläggas af en oförmodelig winter, som gerna 
inställer sig wid pass hwart 20:de år, efter gemene mans rön. 
