64 
mål, som med min Embetes plickt hafwa gemenskap, icke kan 
uppå något sådant hafwa afseende. Facultetens tancka, hwilcken 
Eders HögGrefwelige Excellences högt uplyste ompröfwande under¬ 
ställes, är gemensam och uppå lika grund och afsickt bygd. Wi se 
med olust att Rothman lupit till sitt förderf, och ej welat låta rädda 
sig. Men detta lärer ej få gälla, när frågan är om ett högre ända¬ 
mål, och när eftergifwenhet för en Persons räddande kan blifwa 
räknad för eftergifwenhet uti det allmännas tjänst. 
Faculteten framhärdar med djupaste wyrdnad 
Eders HögGrefwelige Excellences 
underdån ödmiukaste tienare 
Upsala d. 11 Maji .Carl Linnseus Nils Rosén. 
1753 li. t. Dec. 
Finnes i Riksarkivet (Ups. Kansl.-Emb:s Handl.). Renskrifvet af annan 
person; endast underskriften (utom Roséns namn) af Linnés hand. 
1 Jacob Gabriel Rothman, son till Linnés faderlige gynnare och kunnige 
lärare vid Wexiö gymnasium, var född 1721 och blef student i Upsala 1744. 
Under en del af sin studenttid vistades han i Linnés hus och åtnjöt där både 
undervisning och underhåll. Ar 1747 blef han utnämnd till prosektor och fick 
sedan tillstånd att företaga en utländsk resa. Då han ännu två månader efter 
permissionstidens utgång ej af hörts, nödgades Linné, såsom dekanus, anmäla 
detta i Gonsistorium (d. 2o /3 1751). Oaktadt upprepade uppmaningar och var¬ 
ningar tredskades han att icke återvända, utan kvarstannade i Paris. Till sist 
förklarades han (d. 29 u 1755) af Gonsistorium afsatt, men slapp dock att återbära 
de under sin själftagna bortovaro uppburna lönerna och stipendierna. Att han 
äfven hänvändt sig till kansleren, framgår af det här ofvan meddelade. 
Om R:s senare öden må här blott nämnas, att han fick någon befattning 
i London, dit han efter ett hastigt besök i Sverige 1762 återvände; kom därpå 
1765 tillbaka till Stockholm och blef samma år af Vetenskapsakademien pris- 
belönt för en afhandling: Skäl och Orsaker til Swenska Folkets Utflyttning; 
sysselsatte sig därefter med öfversättning af franska arbeten samt politiskt 
skriftställeri i mösspartiets tjänst, hvarför han till belöning 1767 erhöll före- 
ståndareskapet för »Handelsbalanscontoiret»; ådrog sig allmän ovilja för den 
hätska tonen och de våldsamma personliga angreppen i sin politiska publikation 
Fhilolaus Farrhesiastes eller den yratsjuke Fritalaren (32 n:r), hvarför 
han, då hattpartiet 1769 kom till makten, ansåg klokast att rymma ur landet; 
återvände dock ej långt därefter till Stockholm, där han afled 1772. 
