124 
genom samma giort vvår academie, om icke hela nationen, heder 
hoos hela den lärda werlden. Nu, om denna Profession skall 
giöra alla lärde lika fult nöje, som tillförne, måste hon förses med 
lika tienlig Professor, älliest faller hennes lystre, så mycket som 
Professoren är sämbre. Altså kan jag af de sökande ej annat än 
således mig yttra. 
1. Profess. Klingenstierna excellerar redan uti stora de¬ 
lar af mathematiquen, är sielf ett original att tänka, fatta och slu¬ 
ta. Måste altså uti denna Professionen gå långt, om han här på 
kommer att anwända all sin flit och tanka. 
2. Magist. Hiorter har ifrån barndomen haft Astronomien 
till sitt förnämsta syfftemåhl, och äfwen wid detta observatorium 
handiets af sal. Celsius; kan jag altså förmoda att han denna pro¬ 
fession med allas nöje skulle uppfylla. 
3. Magister Wallerius har genom mycken flit redan penetrerat 
flere philosophiske wettenskaper, och äfwen i denna giort berömliga 
framsteg.’ 1 
C. Linnaeus. 
Helt oeh hållet af Linnés hand bland Acta till Consistorii academici pro¬ 
tokoll den 10 /u 1744. 
1 Utgången i Consistorium blef, att Sam. Klingenstierna erhöll första, N. 
Wallerius andra och O. Hiorter tredje förslagsrummet. Till professor ut¬ 
nämnde emellertid Kungl. Maj:t ingen af de på förslaget uppförda, utan magi¬ 
ster M. Strömer. 
70. 
Till den vacante Theologiska Professionen äffter H:r D. Eric 
Melander, ställer jag aldeles mina vota äffter Facultatis Theologiae. 
beslut; som de där uti sittande Män giort studium Theologicum 
i flere åhr till sitt enda syfftemåhl, och altså ofelbart måste både 
bettre kienna de sökande, och bettre döma om de partier och 
egenskaper, som komma att fodras af en Professore theologiaD. 
Utom alt detta måste jag wara öfwertygad att de såsom helige 
och uplyste Guds tienare, måste votera på Ed och samwete myc¬ 
ket ömt. 1 
C. Linnaeus. 
