129 
Ihres åsikter, ocli häri instämde Consistorium academicum: blott tvenne pro¬ 
fessorer voro af en i viss mån afvikande mening. Den ene af dem var Linné, 
som afgaf ofvanstående votum, hvilket hade till påföljd, att kanslern återre¬ 
mitterade handlingarne, på det att Ihre skulle få tillfälle att afgifva ytterligare 
förklaring. Slutresultatet blef dennes fullständiga seger. 
76. 
Memorial. 
Alla menniskors uppehälle grundar sig på privata oecono- 
mien. Privata oeconomien är intet annat, än culture af stenar, 
wäxter och djur; ty annat, utan elementerna, hafwom wi intet i 
hela werlden; och utaf desse 3 hämtas rudimaterierne til all ting. 
På den privata oeconomien stödjer sig den allmänna, så at 
intet rike kan bestå utan privat oeconomie. Den willaste öde¬ 
mark, uti hwilken knapt en sparf skulle kunna föda sig, kan ige¬ 
nom god oeconomie blifwa det härligaste land. 
Ju längre man kommer åt norden, ju swårare blifwer cultu- 
ren, der sielfwa kölden står emot vegetation. Menniskorna, som 
sielfwa först kommit ifrån de wärma länder, och sedermera ut- 
widgat sig åt de kallare, hafwa äfwen fördt med sig sädes wäx- 
terna och andre fruktbara träd och örter ifrån et warmare climat; 
är alltså intet underligit, at desse mer lida af wår köld och altså 
hos oss med större beswär cultiveras. Detta är orsaken, hwar- 
före wåra widsträckta länder, jemte fiällen i Wärmeland, Dalarne 
och Jemtland, Ångermanland, Öster- och Wäster-Bothn, utom 
Lappland, än i dag bestå til en stor del af willa skogar, widt 
sträckte Finnemarker, stora öknar och allmänningar, som mycket 
få inbyggare kunna nära och föda. Wore icke kölden här så 
häftig, hade desse länder långt för detta blifwit lagde til åkerfält; 
ja, wore icke den häftiga kölden här i Swerige så stark, kunde 
wårt Fädernesland föda 10 å 20 gånger flere inbyggare än det nu 
med plats kan uppehålla. 
Engelsmännerne, som fram för andra flitigt arbetat uti priva¬ 
ta oeconomien, hafwa ändteligen giordt sitt land millioners båt¬ 
nad, sedan de påfunnit at föra ifrån America, och de der med 
England under lika högd liggande provincier, hwarjehanda gräs- 
wäxter och trän, utan at längre hålla sig wid gamla gnidet med 
de söderländske wäxter. 
Linnés brefväxling 1. 
9 
