217 
Ar frågan huru wettenskaperne skola upplifwas med bestå¬ 
ende af gjorde publique författningar, så har jag icke et ord att 
anföra; ty wi äro alle edsworne undersåtare, och täfla att efter¬ 
komma Kongl. Maij:sts ordres til pricka. Men är frågan om råd 
eller project til en ny inrättning med Academiska wärcket, och 
man får fritt, oagtat alla hit in till tagne författningar, säga sin 
mening, så blifwer min tancka följande: 
Wettenskaperne äro redan i flere seculis och wid så många 
Academier i Europa drefne, att jag tycker mig icke behöfwa med 
ljus ooh lyckta söka om ljusa dagen, hwad en långsam experience 
lagt för allas ögon. 
Upsala Academie har, ifrån långliga tider tillbakars, haft an¬ 
seende ibland de Europeiske Universiteter; men nu klagas i all¬ 
mänhet, att wettenskaperne aftaga så här, som wid de andre in¬ 
rikes Academierne, och jag kan ej näka att ju så skjer. 
Jag wet intet om Upsala Academie har haft mera anseende 
än emillan åren 1740 och 1750, då framledne Academie Cancel- 
leren Grefwe Carl Gyllenborg med så mycken ifwer och åhoga 
uppmuntrade så Docentes som Discentes til aemulation. De Theo- 
retiska wettenskaper med flere hade redan ärnått ansenlig högd, 
såsom Philosophie, Historie, Moral, Theologie, Jurisprudence och 
humaniora eller lärda språken; men i detta tidehwarf upplifwades, 
liksom å ny o, Astronomie med Observatorio, Praxis Medica 
med Nosocomio, Botanique med horto botanico, Chemie med 
laboratorio, Physique med apparatu, Anatomie med prseparatis, 
Oeconomie med modeller &c. hwarigenom Academien want et 
stort utseende, så innom som utom riket. Det war då nöje att 
se, med hwad flit och åhåga, så Docentes som Discentes arbetade. 
Hwad lärda ungkarlar planterades icke då öfwer hela riket? Åt¬ 
minstone wet jag förwisso att Medicinee alumni ingen tid hafwa 
warit mera underbygde med solid erudition. 
Ifrån 1750 tycker jag mig sedt huru wettenskaperne alt mer 
och mer aftagit, och ännu continuera i sit aftagande hos os. In¬ 
gen ting sker utan orsak, och effecten kan intet häfwas utan or¬ 
saken först afrödjes; ty bör man söka, hwad förändring skjedde på 
samma tid med wåra Academier, då hela saken kommer i klart 
ljus. 
Wid denna tiden begyntes en ny epoche för lärosäten; Aca¬ 
demierne blefwo omstöpte ifrån Academier til Gymnasia i 11 u- 
stria, dock med behållning af Caracteren; Docentes blefwo satte 
