324 
löös mat. Jag hwilade mig uti 4 dagar i Qwickjock 
att återtaga kraffter, gaf mig sedan (7) neder åht Lule 
igen. Wid Purkijaur war ingen båt på norra sidan, 
ty måste wij giöra oss en flotte att gå in på öen med; 
wädret och strömen, som gick genom siöen, hulpos åht 
att draga oss på sidan, att wij med största möda komom 
fram; dett war ock natt, att ingen hörde wårt skriande. 
Dagen äffter (9 Aug.) reser jag till Galatz Elfwen 
att se huru pärlefisket anstältes, ankom äntelig. till Lule 
(11) igen. 
När jag här hwilat en dag, reste jag (13) till Torneå, 
där ifrån åht Kim i, ett stycke up åht Kimi Elfwen (15), 
sedan åht Österbotn. Men som jag eij förstod finska 
språket, kom jag eij fort, utan måste (20) 4 mihl till¬ 
bakas. Sedan for jag här och där i skiären på hol- 
marne. I Galix fick jag föllia (27 Aug.) med en Härads- 
Aug. 29. höfding 12 till Öfwer Torneå, där ifrån kom jag med 
en båt till Kengis (4 Sept.) och Jonesvando och alt 
till jag komer 4 mihl när Juckasiervi (10). Men som 
här begynte att frysa helt starkt, och war sent på hösten, 
des utom intet särdeles märkwärdigt att se, dett eij till¬ 
förne war observerat, reste jag med samma båt straxt 
neder, och dett gick fort. Skrifwer sedan för mig hwad 
jag skulle behöfwa på gästgifwaregårdarne, och reser 
åht Österbotn i hemwägen, hållande före att altid något 
nytt kunne ses på en ny ort, ty att resa samma wäg 
jag reste bort, betalte ej mödan, och att förtro sig siöen 
war ock, så sent på hösten, asserderligt på så lång wäg. 
De, som skulle åht Stockholm från Torneå, af kiöpmän- 
nerna [hade] hela tijden fåfängt wäntat på winn. 
Sept. 16. Reser altså strandwägen genom Österbotn och Fin¬ 
land, näml. genom Ule, Brahestad, gambla och nya 
30. Carlby, Wasa, Christina, Biörnborg och Åbo, hwarest 
jag mig 4 dagar uppehölt, reste (Oct. 5) sedan med 
posten åht Åland, Ålandshaf, Grisselham, och ankom 
änteligen d. 10 Octob. till Upsala. 
Egenhändiga originalet finnes i Linnean Societys bibliotek i London. Det 
ursprungliga manuskriptet har uppenbarligen senare blifvit underkastadt en 
revision, förnämligast bestående däri, att franska ord, hvaraf det öfverflödade, 
