338 
sande, där långt är emällan byar, att man eij komer fram om af¬ 
tonen, hwad ondt måste man icke då utstå? Här öfwer hafwa 
physici warit sorgfulle (: såsom olägeligare skulle wara föra säng¬ 
kläder än något annat med sig:) och uptäncht att med skinsäckar 
sängkläder imitera, dem man så tät låt ihopsy, att intet wäder ut¬ 
komma kunde, dem samma upblåste och för bolster brukade, men 
huru swårt detta låter practicera sig, wet den bäst som försökt. 
Då jag i Lapmarken reste upför strömarna, woro om aftonen 
mine sängkläder an ting. båten på land dragen, och öfwer mig 
hwelfd, älr på sides lagdt emot elden, där jag låg som Diogenes i 
sitt fät. Äller mästadels Biörklöfzqwistar, som lades både under 
och på mig; hwilken säng war doch miukare än de förre. Men 
på slutet och mot bösten då nätterna blefwo kalla, kunne sådane 
sängar intet förslå, utan [jag] måste med all möda sträfwa fram 
till någon Lapkotta, där jag kunde få ett par ludna Renskin, af 
hwilka det ena blef bolster, dett andra täcke, som nog war warmt, 
fast icke så miukt. som Westerbotningarnas harskinsfällar. 
När jag en gång i willa ödemarken stad war, och hade med 
mig en Lapp till wägwisare, hwilade jag, emädan kroppen af dage- 
ligit gående war uttröttad. Nordanwädret begynte blåsa genom 
kläderna, ty begaf jag mig till en biörk att af henne skiära löf till 
säng. Då Lappen dett såg, log han åt mig, gick till mig och med 
sin staf mätte min längd. Gick sedan ett litet stycke där ifrån, 
mätte på jorden en lika qvadrat, skar sedan omkring med knifwen 
äffter samma afmätning, lossade torfwen på ena kanten, drog se¬ 
dan upp henne, såsom ett skin af en åhl. Och således gjorde han 
med 4 stycken, af hwilka ett par skulle wara till mig, ett par för 
honom till säng. 
Dessa torfwor woro ingalunda af gräs älr örter, utan af ett 
wist slagz Mossa, som kallas 
Polytrichum vulgäre majus Dill. giss. 221. 
Muscus juniperi foms rosetts prolifer Vaill. paris. 131, tab. 
23 f. 7. 
Bomsi Lappis. Biörnmossa Svecis. 
Detta muscus wäxer allestädes; på backar är dett odugeligit, 
emädan dett är förkort, i kiärr förwått, i lösa skogar fins dett bä¬ 
sta, och högsta, sådant som Vaillant dett wähl afmålar. 
Detta är 2 slag, dett ena har capsulas och petiolos, ty är dett 
ojämnare och otiänligare; det andra slagetz caules desinunt in 
steilulas, hkt är här till bäst. 
