340 
ska namn, och där uti hela wintren sofwer. Detta har fuller nå¬ 
gon gång påmint Lappen, som om natten frusitt, att han samma 
imitera försökt, då han funnit att rötterna hophänga som en ryda 11 . 
Jag skulle ock snart persvaderats, att wåra brukeliga Rydor 
(:kafringar Scanis et Smolandis:) warit giorda ad imitationem hujus 
musci, emedan de så lika äro, där denna warit tillförne bekant. 
Jag recommenderar min säng att af resandom allenast för¬ 
sökas, då jag är wiss att de, som jag, häruti lära sofwa flere än 
en gång. 
I Linnean Societys bibliotek i London, sammanbundna till en bok in 4:o 
med titel: Linfjeus. Ms. Observationes. 
1 Såsom ofvan omnämnts, inlemnade Linné jämte sin reseberättelse en 
förteckning pä de observationer eller »rön», som han under färden gjort, till ett 
antal af minst 206, rörande föremål och förhållanden inom djur-, växt- och 
stenrikena, ekonomiska ämnen m. m. Hans förhoppning var uppenbarligen, 
att Vetenskaps-societeten skulle därur utvälja några och genast besluta om deras 
intagande i Acta. Så skedde dock ej, och det var därför säkerligen en känsla 
af missbelåtenhet, som gaf sig luft, då han nedskref följande: »Om trycket 
giordes eij någon anstalt. Eij häller wille societeten utwällia observationer, 
till hka ändå jag catalogen ingifwit, utan då alt woro färdigt, wille utwällia 
hwad reellast woro.» 
På grund häraf inlemnade han i December 1732 de tre här meddelade 
»observationerna». Åfven beträffande dessa blefvo hans förhoppningar gäckade; 
de upplästes vid sammankomsten den V 2 följande år, men — såsom Linné själf 
uppgifver — man fann, att det »war för långt skrifwet, fast sine ambagibus; 
tycktes eij häller wara nog reelt. Så cultiveras oeconomien i Sverige!» Följden 
häraf blef, att det enda af hvad Linné iakttagit i Lappland, som fick plats i 
Societetens Acta, blef hans Florida Lapponica , anmärkningsvärd äfven där¬ 
för, att det är det första tryckta arbete, hvari sexualsystemet finnes anwändt. 
Början däraf finnes i Acta Liter aria för 1732, och fortsättningen utlofvades 
skola komma »proxime». Detta löfte infriades dock först 1738, då den för 
1735 afsedda tomen ändtligen trycktes. 
2 Det inom [ ] satta har af Linné sedan öfverstrukits. 
3 Likaledes. 
4 Joh. Jac. Wepfer, född 1620, död 1695, bosatt i Schaffhausen. Hans 
arbete Cicutce aquaticce historia et noxce commentatio illustrata (Basel 1679) 
förklaras af Haller ( Biblioth . botan. I p. 602) vara »eximium opus et ex prae- 
cipuis artis nostrse fontibus», fastän det »magis ad rem anatomicam et prac- 
ticam pertinet, minus ad rem herbariam». 
5 Simon Paulli (här felaktigt benämnd Paulinus), född 1603, död 1680, 
lifmedicus vid danska hofvet och botanices professor i Köpenhamn, omtalar 
i sitt stora arbete Quadripartitum botanicum, att han i Norge samman¬ 
träffat med en generalmajor Georg Reichwein, livilken visade sig ega sådana in- 
sigter i naturalhistoria, att man kunde frestas att kalla honom »revidivus 
