22 
1 »Norrlänningarnes kompakta mjölk eller Tätmjölk, af andra kallad 
Sätmjölk, är ett af Lapplands nybyggare och ännn mer i Västerbotten och i 
nästan hela det öfriga Norrland mycket nyttjadt slag af mjölk, som erhålles 
på följande sätt: några färska, nyss plockade Pinguicula- blad, af hvilken art 
som helst, läggas i en sil, och den nyss mjölkade, ännu ljumma mjölken hälles 
däröfver. Sedan den sålunda mycket snart blifvit silad, ställes den undan en 
eller två dagar för att surna, och härunder bekommer den en vida större både 
seghet och fasthet; vassla urskiljes ej, såsom annars är fallet. Härigenom blir 
den i högsta grad välsmaklig, fastän grädden blir mindre. Om sådan 
mjölk bevaras alltför länge, öfvergår den i s. k syra» (Linn. Lappsk Flora 
s. 27). — Denna syra »blifver så seg, att man kan draga henne som en sträng 
från den ena väggen till den andra. Ja, om man slår ett käril fullt och 
sätter i källarn, så att minsta droppe kommer att gå ut, rinner heja kärilet 
ur .... Då man äter henne, rinner eller dragés hon tillbakas uti fatet, om 
man icke med knif eller, som ordentel. sker, med fingret trycker henne mot 
skebrädden sönder» ( Iter lapp. s. 23). 
2 Påskrift på ofvannämnda manuskript: »Ar 1742 den 23 Junii resolvera¬ 
des, at denna observation kommer at hwila, til dess Hrr LinnjEus efter sin lof- 
wen inkommer med beskrifningen på tätgräset». Som denna ej afhördes, be¬ 
slöts den 2 Mars 1745, att Linné skulle påminnas om att »gifwa ritning och 
beskrifning på tätgräset». Något resultat häraf förspordes dock icke, antagligen 
emedan intet fanns att tillägga till hvad i gradualdisputationen Hypothesis 
nova de febrium intermittentium causa och i Flora Lapponica redan var 
meddeladt. 
191. 
Resolutio. Brömskulorne på kor äro af samma egenskap 
med renkuhlorne, dem jag beskrifwit uti actis 1 och Flora 
Lapponica. 2 
Äfter mig har Reaumur tom. IV beskrifwit Brömskulor och 
dess flugor uti sin Historia Insectorum helt noga. 
Den öfwerskiekade puppan är den rätta, men flugan helt annor, 
aldrig producerad i någon brömskula, utan kommen utur wattnet; 
är och et helt annat flugslächte, i det denna är en bröms med 
tänder; men brömskulo flugan utan tänder. 
Will man skaffa Brömsflugan, får man ei kramma henne 
hårt, då hon uttryckes, utan snarare laga, at hon tages, då hon 
sielf utfaller, lägga henne med kodynga uti et glas, så får man 
den rätta äfter tre dagar gemenligen. 
