11 
181 . 
Jag finner intet att Wettenskaps Academien kan understå sig 
at utgifwa öfwerstående observation, såsom stridande mot phy- 
siquen och förnufftet, endast på en mans enda försök understödd, 
ty skulle ett sådant rön wara falskt, såsom äffter all apparence, 
woro intet mächtigare at giöra Academiens acta förachtelige och 
des Ledamöter owärdige. 1 
G. Linnseus. 
Egenhändigt original i Vet. Akadrs bibliotek. 
1 Prosten Dan. Tiselius hade till Vet. Akademien insändt en skrift: »Be- 
pröfivat försök om Rotm askens fördrifwancle ifrån Rågbrådden höste- 
tiden», hvari han efter åtskilligt ordande om »En Sympathie eller Ant.ipathie 
emellan de skapade lifhafwande och liflösa tingen» samt »alla wäxters . . . 
böjelse för hwarannan el. inbördes owänskap», förorsakad af utdunstningens 
beskaffenhet, framkommer med följande botemedel: »Man tager några färska 
gröna granbuskar, hwilka icke med knif, yxa el. järn afskiäras, huggas eller 
röras, utan med händer af brytas; af dessa buskar bryter man på lijka sätt et 
litet stycke af öfwersta toppen, sedan fattar man busken i des öfre ända, 
rifwandes alla qwistar utur led ända utföre, intil des eij flera än de wid 
storändan omkring stammen sittiande qwistar qwarblifwa likasåsom en krantz. 
Med dessa således tilredda qwistar går man på åkrarne, sättiandes dem med 
lilländan i jorden på de ställen, hwarest matken skada gör el, man fruchtar 
honom komma, så fly alla matskar el. ock dö bort. — Vid slutet af denna 
skrift har Linné tillagt ofvanstående, på grund hvaraf vid sammanträdet den 
14- Febr. 1744 beslöts, att uppsatsen skulle läggas ad acta. Som emellertid 
C. W. Cederhielm i en inlemnad redogörelse öfver sina försök med sädes- 
maskens utrotande, hvaribland ock ett nära liknande det af Tiselius omtalade, 
sade sig hafva kommit till ett rätt godt resultat ; meddelades i Handl. för 1744 
(sid. 276) en kort redogörelse för Medel at drifiva bårt Sädes-Matken från 
Råg-Brodden, hvari granbuskars användande härtill beskrifves. 
182 . 
H. Hrr Barons Cederhielms rön (Lit. £?) om Mulwaders ut¬ 
rotande medelst S. Brittae lök, är en observation som tyckz me¬ 
ritera; doch woro nödigt at man först wiste hwad det woro för 
en lök med des namn, som är ej bekant. 
nomina si nescis, perit et cognitio rerum. 1 
