7 
Originalet, helt och hållet egenhändigt skrifvet af Linné, finnes inbunde 
i Vetenskaps Academiens protokollsbok för 1739. 
1 Vetenskapsakademiens stiftare voro utom Med. Doktor Carl Linn^eus då¬ 
varande Commercierådet Jonas Ahlström (adlad Alströmer), Cantzlie-Junckaren, 
Baron A. J. von Höpken, Cammarherre och Assessor i Åbo Hofrätt, Baron Sten 
Carl Bielke, Capitain Mechanices vid Fortificationen Mårten Triewald. Baron 
Carl Wilhelm Cederhielm hade deltagit i de föregående öfverläggningarne, men 
var af bortresa hindrad att vara närvarande vid själfva stiftelse-sammanträdet 
den 2 Juni 1739. Han ansågs dock såsom själfskrifven ledamot, och vid lott- 
ningen om ordningsrummet erhöll han lotten n. 6 närmast efter de fem egent¬ 
liga »fundatores». 
2 På förslag af Triewald »resolverades, at en bör tala i sänder, och at 
ingen må falla någon annan i talet, utan wänta till des han talt ut, och sedan 
yttra sig, af hwad tanckar han derwid wara kan» (Vet. Ak:s protok. d. 20 /e 1739). 
3 »Hemstälte Hr Praeses huru öm och mohn Academien bör wara om en 
skiär och prydelig Swänska uti sina skrifter. Och som detta icke är hwars 
mans gåfwa, utan kräfjer en wiss man, som deruti äger god insickt, och han 
hördt Majoren Pihlgren wara ganska lyckelig i detta mål; ty föreslog han ho¬ 
nom till Ledamot i Academien, såsom den, der endast skulle igenomlöpa de 
skrifter, som komma under Academiens namn at tryckas» (Vet. Ak:s protok. d. 
Vs 1739). 
4 Detta beslut framkallades däraf, att Löjtnanten Wallrawe, som den 5 
Augusti valts till Akademiens ledamot och ritmästare, »giordt sin ursäckt», ovisst 
af livilken anledning. 
5 »Hr Prsesidenten frågade [den 11 Aug.], at som Academien ej kan undgå 
at låta censurera de acter, som under hennes namn komma at tryckas, och 
derwid torde bli någon utgift; så wille herrar Ledamöterne nu yttra sina tanc¬ 
kar deröfwer. Hwarwid Hr Höpken för sin del mente, at det ingalunda skulle 
wara orådeligt, til förekommande af alla derwid befarade olägenheter, at taga 
in Herr Censor til medlem i Academien. hälst som det är bekant, at han dess¬ 
utom är en witter och lärd man. Plwilcket samtycktes och Hr Ahlström på¬ 
tog sig at tala med honom derom». — Vid nästa sammanträde (den 15 /s) fann 
man emellertid »wid närmare skiärskådande», att Censor, »för sina många 
embetes syslor skull, intet kunne hinna med, at gagna Academien med några 
nya rön, hwilcket likwäl bör wara hennes närmaste syftemål, enär någon ny 
Ledamot skal intagas; altså hemstälte Hr Praesidenten, om icke man kunde 
wedergälla hans beswär med en eller 2 Ducater». Detta vann dock ej bifall, 
utan under följande sammankomst (den 18 Aug.), beslöt man sig för att våga 
risken att börja trycka utan underkastelse af censur. 
6 Namnet skrifves i ledamotsförteckningen 1741 »Hans Tourloen, Super- 
cargo wid Swenska Ost-Indiska Compagniet». På ett annat ställe kallar Linné 
honom Turelon och i ledamotsförteckningen 1742 har namnet ändrats till 
Teurloen. Ad. Afzelius skrifver Turelin. 
7 Den 5 Augusti meddelade Linné, »huruledes han, under sit wistande i 
Upsala, hördt hr Roberg yttra sig wilja gifwa 50 plåtar til Academien, i fall 
han finge weta, at de andre Herrar Ledamöter jämwäl behagat giöra något 
sammanskott». Med anledning häraf sammanskötos de summor, som ofvan 
