56 
utan för hans merit. Han har wackrare styler, och trycker accu- 
ratare än nogon annor; han är swänsk och lefwer swänskt; han 
är den förste swänske, som kunnat debitera en inländsk bok hoos 
utlänningar och därföre få in utlänska böcker utan swänske pgr. 
I sielfwe äro swänskar och börom tiena swänskt folk. sannerl. om 
en annor Boktryckare wille gifwa mig dubbelt flere exemplar för 
det, jag lägger up, skulle jag därföre aldrig gå ifrån Salvius, så 
länge han woro accurat. 
Grefwingen s är ju en utlenning. Man borde taga ifrån honom 
acterne för det han trycker så vitieuxt, at aldrig et rön är utan 
många fehl; jag wet sielf hur jag på Ölandsresan 4 corrigerat 
flere gånger errata , ändoch stå de där, ty tryckarne warit words- 
lösa. Om Bror corrigerar 10 gånger et fehl hoos en eländig bok¬ 
tryckare, blifwer det dock stående, så att hos M. H. står det ej at 
få correct tryckt, utan hoos boktryckaren, hwad omak I sielf an- 
wänder; Salvius han kan och will corrigera sielf med nöje. 
Waren swänska män, ej allenast uti Edra tahl, utan ock i 
Edra gierningar. 
Må wähl, hälsa Herrarne af Wettensk. societeten 5 och släpp intet 
Eder träffelige Praeses 6 för, än i fått Hr Kalm på resan, fronte 
capillatdy posthac occasio calva 1 . 
M. H. Herres 
Upsala 1746 lydige 
d. 7 Jan. Linnseus. 
Afskrift efter originalet, gjord af B. Bergius (vol. XIII s. 110). 
1 Sedan frågan om utsändande af en svensk forskare antingen till Sibi¬ 
rien eller Norra Amerika den 21 Augusti och 1 September 1744 i akademien 
förevarit, hvilade ärendet till den 20 Juli 1745, då »man fant at en Botanisk resa 
vore aldraangelägnast för oss, om den anstältes til Norra delar af America». Såsom 
skäl härför angifves i akademiens protokoll, att »det har ifrån en rund tid tilbaka 
varit bekant at uti den nordliga delen af Ganada funnits en art af Ris (Oryza), 
til smaken ganska behagelig, och af en Nation, Ilinois kallad, brukas til föda i 
stället för säd, som utan cultur dersammastädes växer uti alla dervarande 
kärr och siöar til 3—4 alnars diup under vatnet. Men nu nyligen har man 
fådt kunskap at detta herliga säde äfven växer vilt alt up til Hudson bay til 
samma polhögd som Wästerbotn, oaktat at köldens häftighet finnes vid lika 
latitud starkare och långvarigare i America än Europa. Det är således ofel¬ 
bart at kärren i Sverige och Finland igenom denna säd skulle blifva frukt¬ 
bärande. [Uppenbarligen afses här det s. k. vattenriset, Zizania aquatica.] 
