57 
— Äfven til lika polhögd med Upsala och Gefle finnes tvänne species af mull¬ 
bärsträd, som växa pä backar ibland biörk, tall och gran, genom hvilka vi 
således här i Norden skulle framdeles kunna äga silkesafvel äfven så väl som 
de södra länder af Europa. — Äfven skall i de Norra delarne af Canada alt 
up til Hudson bay finnas vildoxar, stora til kroppen men lågbenta, de der 
hafva en ganska fin och lång ragg, hvilken är til spånad tienlig, fast den ej 
låter valka sig. De der varande Colonier hafva funnit medel at tämja detta 
slags creatur, bruka dem til vanlig körsel och nytja deras miölk til spis». 
Några månader därefter (den 16 Oktober) »itererade Baron Bielke sin 
proposition om en Botanisk resas an ställande til Norra America, och bad Aca- 
demiens ledamöter tänka på nogon utväg til medel der til», hvarjämte han 
förordade Kalms snara utsändande, »medan han vore i de tienligaste omstän¬ 
digheter så väl i anseende til ålder som engagement». Den 26 Okt. blef åter 
»angående den botaniska resan til America discurerat, och mente Baron Bielke 
at åtskilliga private skulle der til göra et sammanskott, allenast de blefve der 
uti nogot understödde af publique medel, hvarom han redan sonderat en och 
annan». Praeses »förestälte sig at det skulle blifva nog svårighet at der til 
erhålla nogot af publicum«, men trodde »likväl at det skulle gifvas nogon utväg, 
allenast man upsatt.e et memorial eller instruction för en sådan resande, hvarutaf 
man kunde inhämta nyttan och nödvändigheten af resan, hvilken Baron Bielke 
i samråd med Hr Linnaeus ville göra». 
2 Sedan Lars Salvius 1742 genom gifte med enkan efter Kongl. Antiqui- 
tetsarkivets boktryckare J. L. Horrn blifvit egare af det efter den sistnämnde 
benämnda, berömda tryckeriet, anhöll han genom skrifvelse den 14 Jan. 1746 
att få trycka de i akademien hållna tal, hvilka förut tryckts hos Lor. Ludv. 
Grefing. Säkerligen hade han redan förut rådgjort med Linné, så att denne 
kunde gifva sin rekommendation, t. o. m. innan skrifvelsen inlemnats. Resul¬ 
tatet blef, att akademien den 18 Januari biföll Salvii begäran, emedan »han 
war försedd med goda stylar och tryckier accurat», hvarjämte förklarades, att 
beträffande Grefing »academien fant sig ej wara bunden med anseende til 
talen, warandes allenast en muntelig öfwerenskommelse om tiugu exemplars 
lefvererande af alla de tal, han kan komma at trycka». Deremot borde han 
få behålla Handlingarne, som han hittills »på des egen bekostnad» utgifvit, 
hvarmed han ock fortfor till och med 1747, hvarefter Salvius fick öfvertaga 
äfven dessa. 
3 Lorentz Ludw. Grefing, en till Stockholm inflyttad tysk boktryckare. 
4 Carl Linn^ei Öländska och G-otliländska Resa på Riksens Hög- 
lo f ige Ständers befallning förrättad åhr 1741. Stockholm och Upsala hos 
Gottfried Kiesewetter 1745. 
5 Felskrifning i stället för Academien. 
6 Dåvarande praeses var (Jan.—Mars 1746) Nils Rosén, men säkerligen 
afser Linné näst föregående kvartals praeses, hvilken var C. G. Tessin. 
7 Citat ur Dionysii Catonis Disticha II: 26. Meningen inses bäst, om 
man läser sagda disticbon i sin helhet; i en gammal svensk öfversättning (af 
Magnus Boman) lyder det sålunda: 
