74 
recommendera honom hoos Kongl. Academien till all gunst och 
befodran; men hwad Historia naturalis angår, förstår han ej mehr än 
jag Hebraiska. Om hwart diur och ört afritades där, wordo det 
intet utan beskrifning. En owan kan ej se hwar 100:de ört; för 
honom att resa hit i höst, sedan wäxterna äro förbij med sina 
blomnor, är fåfänga; eij häller läres botaniquen practice på ett par 
weckor; ändamåhlet torde sökas mehr hans än academiens. 
Ingen wet jag ännu, (:ty denna friheten har ej förr warit oss 
bekant:) att föreslå; ynglingar äro här månge som äro tienlige till 
slik resa, allenast de få wetta det. En Liedbeck 9 är rätt qwick i 
Botaniquen och Zoologien; har hört mig hwart åhr, sedan jag kom 
hit; har giort resor med mig; men han måste fråga sina föräldrar 
först om resolutionen. 
får jag om .3 weckor dag, will jag förslå någon till acade¬ 
mien, som jag aldrig skall hafwa skam af älr academien skada af. 
jag förbi. 
Min Herres 
Upsala d. 12 sept. 
1746. 
lydige dräng 
G. Linnseus. 
Utanskrift och sigill saknas. 
Efter B. Bergii afskrift af originalet (vol. XIII s. 149). 
1 I Vet. Akad:s protokoll för den 20 September finnes antecknadt: »Up- 
lästes et utdrag utur den af Hans Kongl. Maijest. öfver Ostindiska handelen för¬ 
ordnade Gommissions protocoll hällit den 10 Junii 1746, livarigenom Compag- 
niets Directeurer uppå H:s Excellences Gref Tessins förestälning utfäster sig at 
lämna Academien tilstånd at sända en uti historia naturali studerad til Ost- 
Indien, som kommer at niuta fri resa». 
2 José Pitton de Tournefort, född 1656, vid 21 års ålder botanices pro¬ 
fessor i Paris, död till följe af olyckshändelse (öfverkörning) 1708. Mest berömdt 
är hans stora arbete: Institutiones rei herbarice (Paris, 1700), hvari han 
uppställde ett nytt system, som före Linnés uppträdande var det företrädesvis 
härskande. Han företog flera resor i Europa och sändes sedan 1700 till Ori¬ 
enten, hvarest han under vidsträckta färder verkställde värdefulla undersök¬ 
ningar. Denna resa är beskrifven i Relation d'un voyage fait par ordre du 
Roi (Paris 1717). 
3 Charles Plumier, franciskanermunk, född 1646, död 1704; företog på 
kunglig befallning tvenne resor till Amerika mellan 1689 och 1703. Utmärkt 
tecknare; redan 1697 steg antalet af hans afbildningar till 1,400. De stora 
omkostnader, hvarmed deras utgifvande skulle varit förenadt, vållade, att de 
till största delen fingo ligga gömda, utan att komma den vetenskapliga verlden 
till godo. Lyckligtvis fick Boerhaave tillfälle att genom den framstående teck- 
