83 
cero. Hans här citerade yttrande sättes i Linnés Materia medica (1749) främst 
bland Canones . 
5 Icke på grund af någon teori har medicinen blifvit upptäckt, utan sedan 
medicinen blifvit upptäckt, har man sökt finna teorien. 
6 »Uplästes et botemedel för Boskaps siukan, hvilket Hr Baron Cederhielm in- 
sändt, och ehuruväl det i synnerhet varit brukat för hästar i en dylik siukdom 
i frankrike, så trodde han at det äfven skulle kunna lämpas til boskapen» (Vet. 
Akad:s prot. d. 8 Febr. 1746). Öfver detta »Cederhielms project at lämpa häst- 
curer på den gångbara boskaps siukan i Skåne» afgaf Arkiater E. Ribe den 29 
April utlåtande, hvarefter »detta alt lades ad acta til vidare». 
7 Cornelius Hegardt, född 1715, död såsom stadsläkare i Gefle 1772. — 
Sedan han i December 1744 promoverats till medicine doktor, blef han följande 
år af Collegium medicum sänd till Österbotten för undersöka och föreskrifva 
botemedel mot en där härjande boskapssjuka (Sacklén, Sv. läkarehist. II. 2. s. 
83). Hans häröfver afgifna berättelse synes hafva af en Gollegii medici leda¬ 
mot (obekant hvem) blifvit använd vid författandet af den afhandling, som här 
af Linné så hårdt bedömmes. — Hegardts medicinska kunskaper synas hafva 
varit temligen svaga, att dömma efter Medicinska fakultetens, af Linné förda pro¬ 
tokoll. I hans examen theoreticum befanns det, att några »stycken ännu tycktes 
wara mindre än tillbörligen bekanta, näml. Anatomien, Botaniquen och Materia 
medica», och i examen practicum visade det sig, att »denne Hegardt ej woro 
aldeles så för sig kommen» som hans kamrater; »dock will faculteten honom 
Corn. Hegardt denna gången approbera, så i anseende til hans stilla och dyg- 
diga uppförande samt ogemena flit och arbete, som ock i anseende till hans 
åhr, och den olägenhet och anstöt, han genom sjukdom hafft på sitt minne ... 
Detta facultetens beslut antyddes honom, med allwarsam åtwarning at beflita 
sig dageligen genom oändeligt arbete söka winna det, som fattas, sig och fa¬ 
culteten till förswar och trygghet; det han försäkrade». 
8 Naturalhistoriens barbariska tillstånd i detta vårt högst älskade fädernesland. 
9 Jfr bref. 227 not. 4. 
10 Christopher Ternström. Se brefvet 198 not. 1. 
229. 
Min Herre. 
Jag tackar för de af Magister Tärnström ifrån Cadix öfwer- 
sända fröen, ibland hwilka twenne äro mig ganska angenäma, nemlin 
Oxycedrus eller spanska Enträdet, och en Dictamnus, Spansk 
Humle kallad, hwilka icke tilförene jag kunnat få i trägården. 
De andra äro bekante och allmänne i trägården, såsom Cicer, 
Lens, Amaranthus, Gomphrcena, Melo, Coriandrum, Phalaris, 
Phaseolus, Lupinus, Finns sätiva, Cheiranthus, JDciucus, Carduus , 
