96 
under hans vistande i Holland; särskildt visade han detta därigenom, att, sedan 
han »med sin stora förundran» fått se manuskriptet till Systema Naturce 
»han begärar få uplägga det samma på egen bekostnad». Bland hans egna 
arbeten är särskildt att märka Flora Virginica (Leyd. 1739—43) — ett af de 
första arbeten, hvari växterna ordnades efter sexualsystemet. 
6 Joh. Gottl. Gleditsch, född 1714, botanices professor i Berlin, död 17865 
stor beundrare af Linné, till hvilkens försvar han uppträdde mot J. G. Sieges- 
beck, då denne på ett lika hätskt som löjeväckande sätt angripit Linné för 
hans åsigter rörande växternas sexualitets-förhållanden. 
7 Joh. Georg Gmelin. Se brefvet 197 not 7. 
8 Isaac Lawson, »en lärd skotte, som rest mycket» och som uppehöll sig 
i Leyden under Linnés Hollands-vistande. Täflade med Gronovius i att genom 
ekonomiska uppoffringar, korrekturläsning m. m. möjliggöra utgifvandet af den 
mängd vigtiga arbeten, som Linné under åren 1735—38 hann publicera. 
9 »H. Prseses berättade, det han förnummit, at Gr. Piper hade lofvat sit 
stipendium åt Hr Mamsten, som kommer at företaga sig resan för färgerierne, 
sedan han fådt kunskap at för Kalmen, som han det förut hade lofvat, det 
Helmfeldska var tilslagit. I anseende der til kommer Academien at til denna 
americanska anhålla om så mycket mera understöd, näml. 2000 d:r s:mt, hvarom 
bref til Secrete utskåttet ju förr ju häldre kommer at afgå» (Vet. Akad:s pro- 
tok. den 14 Mars 1747). 
239. 
Min Herre. 
Hr Capteins Triewald observation är wacker. 1 
Jag har nu ingen tidli att skrifwa för Lectioner och Collegier. 
Skulle jag något säga, woro att persuadera Herrar Pastores 
att begynna i alla sina Pastorater med litet hwar, så kommer det 
öfwer hela Sverige innan 2 åhr för hwar bonde. 
Men lät någon skrifwa, hwarföre så många försökt detta, och 
sedan lemnat det; således får man sanningen igen; jag wet något, 
andra mehr. 
Om Trädplantagier kan jag intet swara nu, där jag ej af 
någon annor blefwo befalt, ty det är ej hastwärk; jag har ock 
lust att se wåra andra oeconomi först i detta argument, att de 
icke skrifwa noter öfwer mig, utan jag torde få nu tillfälle att 
commendera dem litet igen; ty jag är säker, att wåra colleger i 
denna punct knapt skola sätta handen till plogen förr än de stöta 
emot. Detta är ett simpelt men essentielt argument för rikets wäl- 
