138 
lopp in til denna tiden, jämte en stor hop rön, som han i america giordt och 
än vidare tänker giöra. Ehuruväl mycket af samma bref syntes värdigt at så¬ 
som utdrag af Dagboken inflyta i Handlingarna, stadnade academien dock för 
många och mogna skäl i det slut, at ej giöra mycket väsende här af, til des 
Herr Kalm sielf lyckeligen kommer hem». 
4 Bengt Ferner (adlad Ferrner), född 1724, astronomie observatör 1751, 
professor i matematik vid kadettskolan i Carlskrona 1756, kronprinsens lärare 
1764, titul. Kansliråd 1765, död 1802. — Säkerligen hade Wargentin anhållit, 
att Linné (då universitetets rektor) skulle laga, att Ferner erhölle ett rum af 
Wredeska stipendiefondens »öfverskotts-medel», men Linnés säkra förhoppning, 
att detta skulle lyckas, tillintetgjordes därigenom, att kort därefter underrättelse 
ankom, att hvarken nu eller framdeles dylika öfverskottsmedel skulle utdelas, 
utan fondens alla räntemedel användas till ordinarie stipendii-rum. 
5 Antagligen en af de den tiden vanliga examina med stipendiater och 
stipendii-sökande. 
6 Pehr Löfling, född 1729, Linnés mest älskade lärjunge, af spanska rege¬ 
ringen 1751 anställd såsom botanicus i Madrid, död under en vetenskaplig ex¬ 
pedition till Sydamerika på missionsplatsen Merercuri i Guiana 1756. 
7 Enligt Vet. Akad:s protokoll den 3 Februari 1750 hade Löfling, som upp¬ 
visat ett af Linné afgifvet »ganska godt vitnesbörd om flit och vacker insigt», 
anhållit att »fä på det Ostindinska skeppet, som innan kort kommer at afgå til 
Ostindien ifrån Göteborg, njuta den förmån, som K. M. förbehållet Kongl. V. Aca¬ 
demien, att fritt få med hvart skepp utskicka någon af sina ämnesvänner, at 
giöra rön i historia naturali». Akademien beslöt att härom tillskrifva Ostindiska 
kompaniets direktörer, »men Herr Grill stod up och berättade, at det nu mera 
vore för sent, sedan skeppet är segelfärdigt, så at ingen passagerare kan vi¬ 
dare antagas». 
8 Se bref. 199 not. 2. 
265. 
Min Herre. 
Tack åter för lånet af brefwen. 1 Det är underligit at ej Kal¬ 
men wågar gifwa en enda observation till academien äller någon 
annor, alt det, som han skrefwit om skallerormen 2 och om socker¬ 
lönen 3 , hafwom wij föruht, det förra af Catesby Hist. carolince 4 , 
det senare i Engelska acterne. Så at de hafwa wärkeligen någon 
orsak at tala på honom. 
Det är doch wähl at han blifwer noch ett åhr. han är för- 
skräckeligen ond på Baron Bielke, som warit honom mer än fader, 
