140 
Utanskrift och sigill saknas. 
Efter afskrifter af B. Bergius (vol. XV s. 31) och E. Ährling. 
1 Se föregående bref not. 2 och 3. 
2 I Vet. Akad-.s Handl. 1752 s. 308—319, 1753 s. 52-67 och 185—194 
finnes Kalms Berättelse om Skaller-Ormen, samt de läkemedel, som i Norra 
America brukas emot dess stygn. 
3 I ett utdrag ur ett Kalms bref, som finnes intaget i Handlingarne för 
1749 s. 71, omtalas en slags lönn, och att »af dennas saft, som om vårtiden 
rinner från trädet, då man hugger deri, kokas och tilredas et såcker, som i 
söthet och smak ej gifver ordinairt såcker efter; jag har fått til skänks en stor 
klimp deraf». — Utförligare härom finnes i hans af handling: Beskrifning 
liuru Socker göres i Norra America af åtskilliga slags träd» (Handl. 1751 
s. 143—159). 
4 Marcus Gatesry, född 1680, engelsk forskningsresande, död 1749. Be¬ 
skrifning öfver sina zoologiska och botaniska fynd lemnade han i The natural 
history of Carolina, Florida and Bahama Islands, containing tlie figures 
of birds, beast, fishes, serpents, insets and plants. 2 vol. med 200 taflor 
(London 1731 —1743) jämte ett bihang med 20 taflor (1748). 
5 Den oro och förargelse, som grep Linné, då han erfor det tillämnade 
utgifvandet af Historia Animalium (se brefven 260 och 263), torde hastigt och 
fullständigt hafva försvunnit, så snart han fått se ett eller annat af de först 
utkomna arken. Det visade sig nämligen däraf, att detta opus var ett kritik¬ 
löst hopplock ur gamla författares skrifter, fullt af de löjligaste sagor och »pryddt» 
med delvis rent af komiska afbildningar, hvarför det äfven i våra dagar kan 
rekommenderas åt personer, som önska sig ett godt skratt. Författaren var 
Magnus Orrelius, privatlärare och litteratör i Stockholm. Det då nyvaknade 
intresset för naturalhistorien gjorde, att sagda pecorale »så benäget af Allmän¬ 
heten emottogs, at hela uplagan efter kort tid befants utgången». Sedan man 
»med grämelse måst förnimma, at den samma .... öfver 20 års tid blifvit 
efterfrågad, men icke funnen», utgaf författaren en fullständigt omarbetad och 
förbättrad upplaga däraf, benämnd Inledning til Djurkänningen eller Redig 
Beskrifning på här tils bekante Fyrfotade eller Däggande Djur (Stockh. 1776). 
6 Se föregående bref not. 4. 
7 Riksrådet Grefve Claes Ekeblad; jfr. bref. 199 not. 2. 
8 Erik Gustaf Lidbeck; jfr. bref. 220 not. 9. 
9 Najas marina L. Denna växt var för Linné känd såsom svensk endast 
därigenom, att Ol. Celsius funnit den i Östersjön på Roslagskusten; längre fram 
anträffades den på Aland af J. Haartman. 
10 Se bref. 243 not. 7. 
11 Vid Akademiens sammankomst den 17 Februari 1750 »uplästes Herr 
Doctor Hasselqvists bref til Archiatern Linnaeus, skrifvit i Smirna, hvaruti han 
beklagar, at des respengar ei voro tilräckelige, och proponerades til en Stam¬ 
bok, at gå omkring hos H. Ledamöter, hvaruti och en älskare af Wetenskaper må 
anteckna, huru mycket han af egna medel behagar til H. Hasselqvists resas 
befrämjande skänka. Detta förslag gillades, hälst Herr Linnaeus och Ercke- 
