171 
Den granen ifrån Canada, af hwilken hans serdeles dricka giöres, 
har jag flere af. 8 
Tack för lånet. 
Hwad skall jag giöra med Hesselii rön äller lista? 9 - 
Vale. G. L. 
Efter afskrift af B. Bergius (vol. XV s. 33). Slutet af själfva brefvet saknas. 
Odateradt, men antagligen skrifvet i förra hälften af 1751. 
1 Se bref. 265 not. 2. 
2 Härmed afses antagligen Kalms afhandling: Några Nordsken, okser¬ 
verade i Norra America (Handl. 1752 s. 145—155). 
3 Morus rukra L. — Berättelse om detta träd lemnade Kalm i Hand- 
lingarne för 1776 s. 143. 
4 Beskrifning om Mays, Huru den planteras och skötes i Norra 
America, samt om denna Sädesartens mångfaldiga nytta (Handl. 1751 s. 305). 
5 Juglans nigra och alka L. — I Handl. 1767 s. 51 och 1769 s. 119 redo¬ 
gör Kalm för dessa trädslags »egenskaper och nytta». 
6 Myrica cerifera L. Jfr. Kalm, Resa till N. Amer. 11 s. 312. 
7 Se bref. 265 not. 3. 
8 Beskrifning på livad sätt dricka göres i Norra America af et slags 
Gran (Handl. 1751 s. 190—196). 
9 Samuel Hesselius, född 1692, en längre tid präst vid svenska försam- 
lingarne i N. America, återkommen till Sverige 1731, men först 1751 befordrad 
till kyrkoherde i Romfartuna, död 1753. — I Akademiens protokoll för den 4 Au¬ 
gusti 1750 omtalas en hans »berättelse om et besynnerligt sätt at aftrycka löf 
och blader på papper och Linneväf, som til Tapeter och annat kunde brukas», 
men man fann, »at detta påfund var mera qvickt än nyttigt». Kort därefter 
(den 1 September) »uplästes H. Samuel Hesselii berättelser om djuren i Pen- 
sylvanien, hvilken, tillika med flere H. Kyrkoherden Hesselii ingifne berättelser 
om Natural-historien af Pensylvanien, Academien beslöt at förvara, til des H. 
Kalm kommer hem, då han torde kunna til Auctorens heder och sanningen til 
styrko, nyttja något af dessa beskrifningar. För öfrigt låfvade de närvarande 
Academiens Ledamöter, at hafva denna nödlidande, dock vittra mannen H. Hesse¬ 
lius i åtanka, och vid gifvet tilfälle recommendera honom til någon anständig 
befordran, hälst han redan för 18 år sedan begaf sig hem ifrån Pensylvanien, 
på Hans Majestets nådiga kallelse och försäkran om något Pastorat, och dock 
alt sedan intet bekommit, utan sitter med de sina uti största fattigdom». 
283. 
Min Herre. 
-jag begynner mycket längta äfter Pr. Kalmens hem¬ 
komst, at få se om han giort något gagn; jag hoppas, han kan 
först wisa, hwad naturkunnigheten kan uträtta, sedan wäntar jag 
