192 
hafwa * fått öfwer och nu dageligen betraktar i mitt hus:); sedan 
will jag ftro att omsorgen kan sträcka sig äfwen till Laplands 
boskap. 
Skulle någon sändas till Lapland och Torneå fiell, 150 mihl 
dit, 50 i orten, 150 tillbakas med Va åhrs resa, kan den ej giöras 
under 100 ducater. 
Ingen woro här som kunne åtaga sig en sådan resa mer än 
endast Fornander 3 , som jag därom hört och absolut icke det will 
sig påtaga. 
Solander 4 , som ännu wistas i Pitheå, woro den andre, som 
jag kunne föreslå, om han snart blefwo där om anmodad och innan 
han anträder resan åht Upsala, som snart sker. 
jag ser doch icke hwad en sådan kunne uträtta, mer än endas t 
noga beskrifwa siukdomen och gifwa dess historiam , men att få 
orsaken till en smittosam siukdom är lika så omögligt här uti, som 
det warit här tills för alla Medicis att wetta orsaken till någon 
annor smitsam feber. 
Nog förtienar Lappland all upmärksamhet och des oeconomie. 
som på många sätt kunne hielpas, men där till fodras nog in- 
sicht i natural historien, att man ej dömmer det landet äfter wår 
hushållning. 
förbi. Min Herres 
lydige tienare 
G. Linnaeus. 
Efter afskrift af B. Bergius (vol. XIV s. 648). 
Odateradt, men säkerligen skrifvet i April 1755. 
1 Anders Hellant, född 1711, ledamot af Vet. Akademien, »astronomus 
och fabriqneur i Torne», död 1789. — I protokollet för den 9 April 1755 med¬ 
delas: »Upl. Herr Hellants bref angående en i Lappmarkerna på några år 
ibland Renarne inritad smittosam siuka, som hotar att ödelägga Lappmarkerna. 
H. Hellant anmodar Academien at göra föreställning här om på högvederbör- 
lig ort, at anstalter må göras til at först rätt lära känna sjukdomen, och sedan 
söka bot derföre. Hans Exc. Frih. Palmstjerna lofvade föredraga saken hos 
Kongl. Majestetet.» 
2 Linnés disputation Cervus Rheno, ventilerad den 23 Oktober 1754: 
sedan omtryckt med en del ändringar och med titeln Cervus Tarandus i Åmoen. 
acad. vol. IV p. 144—168. 
3 Se bref. 272 not. 8. 
4 Daniel Solander, född i Piteå 1733, död i London 1782. Efter Löflings 
död betecknad som »Linnés bästa discipel». Se vidare Th. M. Fries, Linné , 
lefnadsteckning II s. 62—64. 
