237 
angripa och merändels hastigt döda både Människor och Boskap, det ville de 
om de råka sjelfve se, eller af påliteligt förståndigt höra någon händelse, uti 
hvilken en liten Mask tyckes hafva kommit ur luften, inkrupit i köttet och varit 
ögonskenligen vållande till skadan eller döden, meddela K. Academien omstän- 
delig berättelse derom; hvarjämte K. Academien lemnar den en Guld-Jetton af 
10 Ducaterer til Belöning, som först insänder sjelfva Furian eller Masken, väl 
förvarad i Brännvin eller eljest, på det man en gång må lära känna dess rätta 
skapnad och beskaffenhet». — Ännu i Handlingarne 1795 meddelar Adolph 
Modeer en uppsats om »Slägtet Dödskott (Furia)», som dock ej lemnar något 
bidrag till frågans utredning. Att detta djur, som upptagits i vetenskapliga 
skrifter endast på grund af en vida utbredd folktro, är att hänföras till mytens 
område, är för länge sedan konstateradt. 
5 Se bref. 327 not. 4. — Förmodligen afses här hans La physique des 
arbres (Paris 1758). 
6 Mathur. Jacq. Brisson, fransk fysiker och zoolog, född 1723, död 1806. 
Det här nämnda arbetet är Ornithologie, ou Méthode contenant la division 
des oiseaux en ordres, sections, genres, espéces, et leurs variétés {Paris 1760, 
6 vol. in 4:o). 
341. 
Min Herre. 
Auctor om Brandaxen 1 har säkerligen icke råkat at. uplösa 
gåtan. 
Intet kommer det af frustratione foecundationis 2 , ty hwarföre 
skulle då hwart korn wara i brand, hwarföre icke ett äller annat 
i andra ax. 
jag har hört en tysk, som tycks närmare råkat saken. 
torbl. 
Upsala 1760 d. 2 Sept. 
Min Herres 
lydigste tienare 
G. Linnaeus. 
Efter afskrift af E. Ährling. 
Utanskrift som på bref. 292. 
Sigill V (mycket skadadt), rödt lack. 
1 En uppsats härom af H. Hederström upplästes vid Akademiens samman¬ 
komst den 30 Augusti 1760. 
2 Felslagen befruktning. 
