239 
Den isen, som wisar sig på fenstren är flat, upfyld emällan 
grenarne ined is. Det hafwa warit de, som trodt, att den härörer 
af vegetabiliske utdnnstningar, kanske sedan de passerat Diurens 
kroppar. 
Det war märkwärdigt att 
det watnet som stod i twätt- 
kannan war och frusit, men som 
i det inga Thefrön warit blötte, 
så frös det på ordente]igt sätl 
äfter crystallisations lagar ad 
angulos , liksom salter crystal- 
liseras, hwarföre ock Newton 
säger, att watnet är ett liquide 
salt. 
Ursäkta, att jag oroar med 
den är betydande äller intet, ty 
en sak, som jag ej sielf wet, om 
detta är ej min sak. 
G. Linnseus. 
Det war artigt, att Hr CamarH. De Geer kunne upfinna, 
hwaräst Bromsar genereras och deras metamorphosis 7 , som aldeles 
warit obekant för de Naturkunnige. Volvox är ock rätt artig. 
Hr Mangaard 8 skall wara ganska wälkomen. 
Vale. 
Efter afskrifter af E. Ährling och B. Bergius (vol. XIII s. 519). Odateradt, 
men säkerligen skrifvet i December 1760. 
Utanskrift som på bref'. 292. 
Sigill Y, rödt lack. 
1 Georg Franck von Franckenau, född 1643, med. professor först i Heidel¬ 
berg, sedan i Wittenberg, slutligen dansk hoflif-medicus, död 1704. Hans skrift 
De Palingenesia sive resuscitatione artificiali plantarum, hominum et ani- 
maliur\i e suis cineribus liber singularis utgafs med kommentarier af J. Chr. 
Nehring (Halle 1717). 
2 Athanasius Kircher, född 1602, jesuit, mångsidigt lärd och mycket pro¬ 
duktiv författare på de mest olikartade områden, död 1680. 
3 Carl Gustaf Runge, adlad Bungencrona, född 1700, kommerceråd, död 1761. 
4 Som originalbrefvet är förkommet, hafva dessa afbildningar reprodu¬ 
cerats efter B. Bergii afskrift. Däremot är den stora planschen med Linnés 
egenhändiga påskrift kopierad efter originalet, hvilket — förunderligt nog — 
finnes inhäftadt i vol. XIII af B. Bergii brefsamling. 
5 Daniel Melander, adlad Melanderhjelm, född 1726, docent i fysik och 
sedan astronomie professor i Upsala, Vetenskaps-akademiens sekreterare 1786 — 
1803, död 1810. 
