246 
4 Sten Carl Bielke, född 1709, kammarherre och assessor i Åbo hofrätt, 
sedan vice praeses därstädes, död 1753. 
5 Anders Johan von Höpken, född 1712, baron och kanslijunkare, sedan 
grefve, riksråd, kanslipresident och Upsala universitets kansler, död 1789. 
6 Jonas Ahlström, född 1683, kommerseråd, död 1761; adlad Alströmer. 
Hans svärfar var den rike Stockholms-köpmannen Johan Claesson. 
7 Om de här uppräknade personerna må endast följande meddelas: Nils 
Reuterholm, född 1676, landshöfding i Dalarne (hvarunder han bekostade Linnés 
resa 1734 i denna provins) och sedan i Örebro, död 1756. — Augustin Ehren- 
svärd, född 1710, »Captain Mechanices wid Artilleriet», sedan grefve, fältmar¬ 
skalk, Sveaborgs grundläggare, död 1772. — Evald Ribe. född 1701, med. dok¬ 
tor, Kungl. Lifmedicus, sedan praeses i Collegium medicum, död 1752. — Johan 
Julius Salberg, född 1680, amiralitets-apotekare i Stockholm, död 1753.— Lars 
Roberg, född 1664, medicine professor i Upsala, död 1742. — Olof Celsius, 
född 1670, teol. doktor, professor primarius och domprost i Upsala, död 1756. 
— Johan Morasus, född 1672, stads-physicus i Falun, Linnés svärfar, död 1742. 
— Georg Brandt, se bref. 217 not. 3. — Anders Johan Nordenberg, född 1696, 
ingeniör, sedan landshöfding i Nylands och Tavastehus län, död 1763; adlad 
Nordenskiöld. — Anders Celsius, född 1701, astronomie professor i Upsala, 
död 1744. — Olof Sandberg, född 1697, regeringsråd, död 1750. — Lorenz 
Christopher Stobée, född 1676, generalmajor och direktör vid Fortifikationen, 
sedan landshöfding i Göteborgs och Bohus län, död 1756. — Gilbert Sheldon> 
född 1710, skeppsbyggmästare vid kungl. flottan i Karlskrona, sedan öfverskepps- 
byggmästare, död 1794. — Christopher Polhammar, adlad Polhem, född 1661, 
kommerseråd och Director Mechanices, död 1751. — Carl Johan Cronstedt, 
född 1709, liofintendent, sedan president i Kammar-Collegium, död 1779. — 
Jonas Meldergreutz, se bref. 279 not. 1. — Bland andra af Linné till leda¬ 
möter föreslagna var ock Assessor Emanuel Svedenborg; han föreslogs den 26 
November och invaldes enhälligt den 10 December 1740. Vid sammankom¬ 
sten den 8 nästföljande Januari infann han sig »och ville sit säte som sittiande 
Ledamot intaga. Hvarefter, och sedan han blifwit införd liölt dess tal, hwil- 
ket af Hr Höpken muntehn beswarades». 
8 Tal, om märkvärdigheter uti insecterne, hållit för Wettenskaps 
Academien uti Auditorio illustri, då första prcesidiiskapet aflades 1739 
d. 3 Oktober. Stockholm 1789. 
9 Dessa sina betänkligheter synes Meldercreutz behöft rätt lång tid att 
öfvervinna, ty ehuru han den 15 Septemher 1739 tog sitt inträde och »fick et 
formulair til den wanliga försäkringsskriften, med tilsäjelse at til nästa gång 
dermed i Academien infinna sig», så aflemnade han dock sagda skrift först 
den 24 Oktober 1741. Under hela mellantiden, liksom ock efteråt, var han 
emellertid en flitig deltagare i Akademiens sammankomster och förhandlingar. 
10 Se bref. 232 not. 2. 
11 Enligt Vet. Akadrs protokoll »upl. Rådmannens i Linköping, Herr Lunds 
Rön om fiskeplantering» den 17 Juni 1761. Det intogs i Handlingarne för 
samma år. Däri göres den beräkningen, att man genom planterande af rom¬ 
men efter 50 braxnar, 100 aborrar och 100 mörtar »förökt antalet i sjön til 
