261 
1 Jfr. Linnés disputation Sapor medicamentorum (1751) och O. E. A. 
Hjelt, Carl von Linné såsom läkare och medicinsk författare s. 107. 
2 I England hade man vid denna tid börjat anbefalla ljung såsom garf- 
ningsämne. Antagligen hade Wargentin förnummit detta och därom under¬ 
rättat Linné, hvilken här uttalar sitt ogillande. 
3 Se bref. 351 not. 1. — I Handlingarne för 1764- finnes intagen Beskrif- 
ning på en mycket liten Mossa af Otto Fredric Muller, öfversatt ifrån 
Danska språket. Denna mossa bär nu namnet Diphyscium foliosum Mohr. 
— »Det första», säger han, »som de nyare Botanici söka hos en ört, är det, 
som de gamle föga brydde sig om, nämligen Stamina och Pistiller. De äro 
svåre at finna hos Cryptogamisterne». Hos ifrågavarande mossa anser han 
sig dock hafva funnit dessa organ. »Vi finne altså här en Mossa, som följer 
Örternes allmänna Giftolag; dock med den åtskilnad, at andra Örters Antherge 
sprida deras frö-stoft på Stigma, hvarifrän det nedfaller på Embryo, eller ock 
luta de sig sjelfve til Pistillerne; hvaremot Stamen på min Mossa går ända 
ned genom hela Pistillen til Ovarium». 
4 Casimir Christopher Schmidel, född 1718, medicine professor i Erlangen, 
framstående mosskännare, död 1793. Ar 1758 utgaf han en afhandling: De 
Buxbaumia. 
5 Uppstyltad stil. 
6 Carl Fredrik Georgii, född 1715, histor. professor i Upsala, död 1795. 
»Han förde en vacker penna både på latin, svenska och fransyska, hvilket sist 
nämnda språk han talade som en infödd». 
7 Se bref. 353 och 354. — »Upl. ett Bref ifrån Herr Linnseus, livaruti Han 
anhåller, det ville Kongl. Academien öfvertala Medailleuren Fehrman, at låta 
Linnaeus för egen kostnad slå några Exemplar af den Jetton, som tians Ex- 
cellence Gref Tessin för några år sedan lät prägla öfver Honom. Secreteraren 
sade sig hafva talt med Herr Fehrman, som utlåtit sig, at emedan Stämplen 
vore honom nu tilhörig, och den lätt kunde taga skada, om flera Jettoner med 
honom skulle slås, så ville och kunde han ej där til samtycka, om icke K. 
Academien ville betala Stämpelen, i den händelse han creverade. Därpå före- 
stälde Herr Berch, om icke K. Academien ville aldeles til sig lösa bägge stämp¬ 
larna til Linnasi Jetton, emedan Academien dock en gång lärer pröfva billigt 
at hedra denne des Stiftare och värdaste Ledamot med en Jetton. Detta för¬ 
slag bifölls icke allenast, utan det blef ock beslutit, at denne Jetton öfver Herr 
Linngeus skal hlifva Premie-Jetton för alla gillade Rön i det nu påbegynta året. 
Til den ändan, och sedan Academien betalt stämplarna med 600 dir kmt, skola 
först därmed, för K. Academiens egen räkning, präglas 40 ä 50 stycken Jettoner; 
sedan skal Herr v. Linné få låta för sin räkning slå, så många Honom be¬ 
hagar» (Akad:s protok. den 1 Februari 1764). 
8 I Salvii Lärda Tidningar för den 14 Februari 1763 läses följande: »Paris. 
Kongl. Franska Academien härstädes walde den 8 sistledne Decemb. efter den 
frånfallne stora Astronomen Bradley till utländsk Ledamot Hr Arch. och Ridd. 
v. Linné, hwilket Hans Maj:t af Frankrike täcktes stadfästa d. 11 dito. — Pa¬ 
risiska Wetensk. Academien har, utom sina många inländska med lön försedde 
Ledamöter, äfwen frihet at kalla 8 ä 9 utländska Ledamöter, hwilka dels böra 
wara Mathematici, dels Medici. De nu warande äro: Poleni i Padua. Morgagni 
